ביטול: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
ספירת המלכות (שיחה | תרומות) מ (ניסוח) |
||
(33 גרסאות ביניים של 16 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''ביטול''' הוא מושג יסודי | '''ביטול''' הוא מושג יסודי ב[[עבודה]] וב[[משכיל|השכלה]], שענינו העדר ענין ה[[ישות]], והעדר תפיסת מקום. | ||
==חשיבות הביטול== | |||
בחסידות מובא במקומות רבים כי ההקדמה לקבלת התורה והמצוות, היה הביטול של בני ישראל בהכרזת 'נעשה ונשמע', כאשר הם ביטלו את שכלם ומציאותם, והתחייבו לבצע את כל אשר יצוו עליהם. | |||
בתורת החסידות ניתן למושג זה עומק נוסף, כחלק מהשיטה הכללית של תורת החסידות להחדיר בתודעת האדם את המציאות האלוקית המוחלטת, וההכרה בכך שאין שום מציאות אמיתית מלבדו והכל בטל אליו. | |||
אצל חסידים ראו את ה[[גאווה]] וה[[ישות]] כדבר המאוס והאסור ביותר. | |||
בחסידות מובא גם שכל ענין של צמיחה והתחדשות הוא על ידי ביטול דווקא, הן ריקבון הגרעין באדמה כהקדמה לצמיחת אילן חדש, הן ריקבון הזרע בגוף האשה{{הערה|וכן טהרת סוטה לבעלה היא על ידי עפר דווקא, תכלית הביטול, התוועדויות תשמ"ח חלק ג' עמוד 461, בשולי הגיליון.}}. | |||
== אופן הביטול == | |||
הביטול נעשה על ידי הכרה והרגשה בענינים הגבוהים ממנו, עד שישותו אינה תופסת בעיניו מקום. ענינה הפנימי של [[ספירת החכמה]] הוא הביטול. | |||
בכללות בביטול יש שתי דרגות: "ביטול היש" ו"ביטול במציאות". בכל דרגא מדרגות אלו, ישנם תתי מדרגות רבות. | בכללות בביטול יש שתי דרגות: "ביטול היש" ו"ביטול במציאות". בכל דרגא מדרגות אלו, ישנם תתי מדרגות רבות. | ||
===ביטול היש=== | ===ביטול היש=== | ||
ביטול היש | ביטול היש היא התבטלות של נברא לבורא, עד כדי הפיכת רצונו העצמי שיהיה כרצונו של [[הקב"ה]], באופן שלמתבטל אין שום רצון משלו. דוגמה לכך היא ביטול ה[[אבות]] ל[[הקב"ה]], שמהות ביטול זה היא כביטול המרכבה לרוכב, שבה נראה בבירור שלמרכבה אין שום דיעה אישית והיא כפופה לדעת הרוכב לגמרי; וכך גם אמר [[אברהם אבינו]] על עצמו ואני עפר ואפר, המורה על ביטול היש - "ונפשי כעפר לכל תהיה" - כעפר שהכל דורכים עליו, אם כי נשארת עדיין ישות מסוימת, שהיא מתבטלת כלפי [[הקב"ה]] - "יש מי שבטל". | ||
===ביטול במציאות=== | ===ביטול במציאות=== | ||
לעומת זאת ישנו הביטול במציאות, והיינו, שכלל אינו מציאות אפילו לא מציאות שבטלה, והוא כדגים שבים שכלל אינם נחשבים מציאות לעצמם{{הערה|וכך היא ההלכה לגבי מקוה, שהם נכללים בחשבון המ' סאה ואף עושים מקוה בעין הדג - זבחים כב, ב.}}. והיא דרגת ביטולו של [[משה רבינו]] שאמר: "ונחנו מה" - ביטול גמור מכל וכל, שהוא כלל לא נמצא במציאות. | |||
==יין ושמן== | |||
ב[[לשכת בית השמנים]] שב[[בית המקדש]] היו בה [[יין]] ושמן. על פי [[תורת החסידות]] זה רומז על צירוף עניני ה[[יין]] הרומז על שמחה ועבודה בהתפעלות והתלהבות, ושמן - עבודה בביטול ובחשאי, שזהו ענינו של [[שמן]] זית שנמשך אחר התפילה בביטול ואינו מהבהב. למרות שהיו בה [[יין]] ושמן היא נקראת לשכת בית שמניא, כי עיקר ההדגשה היא ענין הביטול{{הערה|1=[[התוועדויות]] [[תשמ"ב]] [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16016&hilite=6dc5f073-d00d-4254-8b27-3011c9b4e7a8&st=%D7%94%D7%9C%D7%9C+%D7%94%D7%96%D7%A7%D7%9F&pgnum=226 חלק ד'].}} | |||
== ראו גם == | |||
*[[אתכפיא]] | |||
* [[דעת עליון ודעת תחתון]] | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*'''עס איז ניטא קיין איך''', פתגמים קצרים מדא"ח, שבועון כפר חב"ד גליון 1850 עמוד 12 | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*''''[http://www.chabad.org.il/Concepts/Item.asp?ArticleID=80&CategoryID=200 ביטול]''' באתר צעירי אגודת חב"ד | |||
*'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/678679/ רבי יומי: ביאור נפלא על מידת הענווה והביטול]''' {{וידפו}} | |||
*'''[https://drive.google.com/file/d/13teeABM2GZKrPG2mYRHSJu21LM0i9cW7/view דרגות בביטול]''', הערות התמימים ואנ"ש מוריסטון י"א ניסן תשפ"ג, עמוד מה | |||
[[קטגוריה:עבודת ה']] | [[קטגוריה:עבודת ה']] | ||
[[קטגוריה:נפש]] | [[קטגוריה:נפש]] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | |||
{{הערות שוליים}} |
גרסה אחרונה מ־22:10, 18 באפריל 2023
ביטול הוא מושג יסודי בעבודה ובהשכלה, שענינו העדר ענין הישות, והעדר תפיסת מקום.
חשיבות הביטול[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחסידות מובא במקומות רבים כי ההקדמה לקבלת התורה והמצוות, היה הביטול של בני ישראל בהכרזת 'נעשה ונשמע', כאשר הם ביטלו את שכלם ומציאותם, והתחייבו לבצע את כל אשר יצוו עליהם.
בתורת החסידות ניתן למושג זה עומק נוסף, כחלק מהשיטה הכללית של תורת החסידות להחדיר בתודעת האדם את המציאות האלוקית המוחלטת, וההכרה בכך שאין שום מציאות אמיתית מלבדו והכל בטל אליו.
אצל חסידים ראו את הגאווה והישות כדבר המאוס והאסור ביותר.
בחסידות מובא גם שכל ענין של צמיחה והתחדשות הוא על ידי ביטול דווקא, הן ריקבון הגרעין באדמה כהקדמה לצמיחת אילן חדש, הן ריקבון הזרע בגוף האשה[1].
אופן הביטול[עריכה | עריכת קוד מקור]
הביטול נעשה על ידי הכרה והרגשה בענינים הגבוהים ממנו, עד שישותו אינה תופסת בעיניו מקום. ענינה הפנימי של ספירת החכמה הוא הביטול.
בכללות בביטול יש שתי דרגות: "ביטול היש" ו"ביטול במציאות". בכל דרגא מדרגות אלו, ישנם תתי מדרגות רבות.
ביטול היש[עריכה | עריכת קוד מקור]
ביטול היש היא התבטלות של נברא לבורא, עד כדי הפיכת רצונו העצמי שיהיה כרצונו של הקב"ה, באופן שלמתבטל אין שום רצון משלו. דוגמה לכך היא ביטול האבות להקב"ה, שמהות ביטול זה היא כביטול המרכבה לרוכב, שבה נראה בבירור שלמרכבה אין שום דיעה אישית והיא כפופה לדעת הרוכב לגמרי; וכך גם אמר אברהם אבינו על עצמו ואני עפר ואפר, המורה על ביטול היש - "ונפשי כעפר לכל תהיה" - כעפר שהכל דורכים עליו, אם כי נשארת עדיין ישות מסוימת, שהיא מתבטלת כלפי הקב"ה - "יש מי שבטל".
ביטול במציאות[עריכה | עריכת קוד מקור]
לעומת זאת ישנו הביטול במציאות, והיינו, שכלל אינו מציאות אפילו לא מציאות שבטלה, והוא כדגים שבים שכלל אינם נחשבים מציאות לעצמם[2]. והיא דרגת ביטולו של משה רבינו שאמר: "ונחנו מה" - ביטול גמור מכל וכל, שהוא כלל לא נמצא במציאות.
יין ושמן[עריכה | עריכת קוד מקור]
בלשכת בית השמנים שבבית המקדש היו בה יין ושמן. על פי תורת החסידות זה רומז על צירוף עניני היין הרומז על שמחה ועבודה בהתפעלות והתלהבות, ושמן - עבודה בביטול ובחשאי, שזהו ענינו של שמן זית שנמשך אחר התפילה בביטול ואינו מהבהב. למרות שהיו בה יין ושמן היא נקראת לשכת בית שמניא, כי עיקר ההדגשה היא ענין הביטול[3]
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- עס איז ניטא קיין איך, פתגמים קצרים מדא"ח, שבועון כפר חב"ד גליון 1850 עמוד 12
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- 'ביטול באתר צעירי אגודת חב"ד
- רבי יומי: ביאור נפלא על מידת הענווה והביטול
- דרגות בביטול, הערות התמימים ואנ"ש מוריסטון י"א ניסן תשפ"ג, עמוד מה