מסכת יבמות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(22 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 4: | שורה 4: | ||
נושא המסכת הוא בעניני מצוות יבום וחליצה, ובדיני נישואי נשים שעקבות בעליהן אבדו. | נושא המסכת הוא בעניני מצוות יבום וחליצה, ובדיני נישואי נשים שעקבות בעליהן אבדו. | ||
המשנה גם עוסקת בדינים הפרטיים של דין ייבום. ביניהם: '''מאמר יבמין''', שהם כעין [[קידושין]], המיוחדין ל[[יבמה]]. אופן קידושין אלו: נותן לה שווה כסף, ואומר לה: הרי את מקודשת לי במאמר יבמין | המשנה גם עוסקת בדינים הפרטיים של דין ייבום. ביניהם: '''מאמר יבמין''', שהם כעין [[קידושין]], המיוחדין ל[[יבמה]]. אופן קידושין אלו: נותן לה שווה כסף, ואומר לה: הרי את מקודשת לי במאמר יבמין{{הערה|1=[[רש"י]] [[יבמות]] נב, א.}}. לפי [[בית שמאי]]{{הערה|1=יבמות כט א.}} מאמר הינו [[נישואין]] גמורים, ל[[רש"י]] מדרבנן, ולתוספות{{הערה|1=שם ד"ה ב"ש.}} מדאורייתא. ולפי [[בית הלל]], נישואין אלו אינם גמורים, אלא תקנת חכמים שיקדשו אשה לפני היבום, כדי שלא יהיה היבום באופן פרוץ - של ביאה ללא [[קידושין]] ו[[חדר ייחוד|יחוד]] לפני כן. | ||
הרבי התבטא אודות מסכת זו שהינה 'מסכת חסידית'{{הערה|ליקוט מענות קודש תשל"ח-תשל"ט עמוד 57, לרב [[דוד שטוקהאמער]].}}. | |||
== חידושי רבותינו על המסכת == | == חידושי רבותינו על המסכת == | ||
===חזקת איסורים=== | ===חזקת איסורים=== | ||
חזקה הינה דין תורה, שכאשר מתעורר ספק כל שהוא, מספק יש לנהוג כצד שהיה לפני שנתעורר הספק. מקור הלכה זו, היא בהנהגת התורה כלפי בית שנתגלו בו נגעים, אז יש לנהוג לגבי הבית כבית מנוגע, רק מהשעה בה וודאי היו בו הנגעים. | [[חזקה]] הינה דין תורה, שכאשר מתעורר ספק כל שהוא, מספק יש לנהוג כצד שהיה לפני שנתעורר הספק. מקור הלכה זו, היא בהנהגת התורה כלפי בית שנתגלו בו נגעים, אז יש לנהוג לגבי הבית כבית מנוגע, רק מהשעה בה וודאי היו בו הנגעים.{{הערה|1=מסכת [[חולין]] ו א.}} | ||
כאשר מתעורר ספק, ישנה מחלוקת ראשונים, אם | כאשר מתעורר ספק, ישנה מחלוקת ראשונים, במקרה שישנו ספק אם אשה מסוימת הינה [[גירושין|מגורשת]], וממילא ישנו גם ספק לגבי צרתה אם היא {{מונחון|צרת ערוה|שתי נשים הנשואות לאיש אחד, קרויות בשם "צרה" זה לזה}}, ואם כן כשם שהערווה פטורה ממצות יבום, כך גם השניה פטורה. יש הסוברים{{הערה|[[הרמב"ן]].}} כי אם גירש האדם את אשתו הראשונה - האסורה משום איסור ערווה, ורק לאחר מכן נשא את צרתה, מספק אומרים כי צרתה אינה ערווה - כשם שלא הייתה ערווה מלפני שנשאה זה, ויש הסוברים{{הערה|תוספות.}} כי מכיון שהערווה הייתה נשואה, אומרים שהייתה נשואה גם אחר כן - כמו המצב הקודם שהוא החזקה, ועל כן מספק צרתה היא ספק ערווה. | ||
=== מאמר ביבמה מעוברת === | === מאמר ביבמה מעוברת === | ||
על פי ההלכה הנפסקת | על פי ההלכה הנפסקת{{הערה|1=יבמות לה ב.}} שיבום ביבמה שהייתה מעוברת, אינו נחשב ליבום, מכיון שלא היה יכול לייבם באותה שעה, מסתפק [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=08264e1c-2aea-4de9-8a56-3c5b217e80a0&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=174 צמח צדק על יבמות עמ' 174]}} האם מאמר במעוברת נחשב למאמר, או שלא, ולכן צריך לעשות מאמר שני לפני שמייבם. | ||
לכאורה - משיב הצמח צדק, יש לומר כי הדבר דומה לקידושין רגילים שמועילים וחלים כי אם אינם ראוים לביאה | לכאורה - משיב הצמח צדק, יש לומר כי הדבר דומה לקידושין רגילים שמועילים וחלים כי אם אינם ראוים לביאה{{הערה|1=[[מסכת קידושין]] נב א.}}, לכן גם מאמר כזה מועיל וחל. | ||
=== אשתו ארוסה לא מטמאת לו === | === אשתו ארוסה לא מטמאת לו === | ||
בגמ'{{ | בגמ'{{הערה|1=[[מסכת יבמות]] כט, ב.}} איתא "אשתו ארוסה לא אונן ולא מטמא לה וכן היא לא אוננת ולא מטמאת לו". ופירש"י "ולא מיטמאת, אינה צריכה להתעסק בו כו' כך שמעתי, ולי נראה ולא מיטמאה כגון ברגל שישראלים מוזהרים על הטומאה מובנבלתם לא תגעו". | ||
הרבי מדייק, שמזה מובן שהזהירות מטומאה ברגל אינה משום הכניסה ל[[מקדש]] ועליה לרגל והבאת עולת ראיה - שהרי [[נשים]] אינן מחוייבות בכל זה, דהוי מצוות עשה שהזמן גרמא: ועוד: זה שהארוסה | הרבי מדייק, שמזה מובן שהזהירות מטומאה ברגל אינה משום הכניסה ל[[מקדש]] ועליה לרגל והבאת עולת ראיה - שהרי [[נשים]] אינן מחוייבות בכל זה, דהוי מצוות עשה שהזמן גרמא: ועוד: זה שהארוסה "לא מטמאת לו" הוא בפשטות שוה ל"ולא מטמא" שעל הארוס הכהן, והרי אזהרת טומאת מת שעל הכהן היא לא רק בארץ אלא גם בחו"ל ואף שלא בזמן הבית. ואם כן מובן שגם זה שהארוסה "לא מטמאת לו" (מצד החיוב לטהר עצמו ברגל) היא גם ב[[חו"ל]], ואף שלא בזמן הבית.{{הערה|1=ראה בהרחבה בערך [[מסכת ראש השנה]].}} | ||
=== יסודות בפרק האשה שנשאת === | === יסודות בפרק האשה שנשאת === | ||
שורה 29: | שורה 30: | ||
כאשר הדבר היה ברצון נאסרת האשה לבעלה ואסור לה לדור עמו יותר. אם היה באונס היא מותרת לבעלה - אם היא אשת ישראל, אך אשת כהן שנאנסה אסורה לבעלה. אשת איש שבא עד אחד שמת בעלה מותרת היא להנשא, אך עליה לבדוק טוב אם בעלה אכן, מת. | כאשר הדבר היה ברצון נאסרת האשה לבעלה ואסור לה לדור עמו יותר. אם היה באונס היא מותרת לבעלה - אם היא אשת ישראל, אך אשת כהן שנאנסה אסורה לבעלה. אשת איש שבא עד אחד שמת בעלה מותרת היא להנשא, אך עליה לבדוק טוב אם בעלה אכן, מת. | ||
במקרה שהיא נישאה ולבסוף התברר שבעלה לא מת, נחשבת היא מדרבנן | במקרה שהיא נישאה ולבסוף התברר שבעלה לא מת, נחשבת היא מדרבנן{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=08264e1c-2aea-4de9-8a56-3c5b217e80a0&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=176 צמח צדק פ"י יבמות עמ' 176]}} לזונה ואסורה לבעלה. | ||
=== שומרת יבם === | === שומרת יבם === | ||
שורה 35: | שורה 36: | ||
'''שומרת יבם''', הינה אשה של אדם שמת ללא בנים, ולכן היא זקוקה ל[[יבום]], והיא שומרת (מלשון ואביו שמר את הדבר) ומצפה ליבום. | '''שומרת יבם''', הינה אשה של אדם שמת ללא בנים, ולכן היא זקוקה ל[[יבום]], והיא שומרת (מלשון ואביו שמר את הדבר) ומצפה ליבום. | ||
ישנה מחלוקת בגמרא אם לאשה כזו ישנה דיני אישות לגבי היבם, מכיון שהיא זקוקה לו שיקדש אותה והיא אסורה לכל העולם, אם כן נחשב הדבר שהתורה המשיכה את האישות של האח המת לגבי האח החי. מחלוקת זו מכונה בגמרא | ישנה מחלוקת בגמרא אם לאשה כזו ישנה דיני אישות לגבי היבם, מכיון שהיא זקוקה לו שיקדש אותה והיא אסורה לכל העולם, אם כן נחשב הדבר שהתורה המשיכה את האישות של האח המת לגבי האח החי. מחלוקת זו מכונה בגמרא "יש זיקה או אין זיקה". אם אכן יש עליה דיני אישות ו"יש זיקה", תיקנו חכמים שיהיה עליה אכן את כל דיני איסורי האישות, שהם איסורי קרובים. | ||
אחת מהמחלוקות היוצאות משאלה זו, היא אם שומרת יבם שמתה, אם מותר ליבם לישא את אמה, או שאנו אומרים שנחשב הדבר כאילו היא אם אשתו, והיא אסורה עליו באיסור חמות. דעת [[רב | אחת מהמחלוקות היוצאות משאלה זו, היא אם שומרת יבם שמתה, אם מותר ליבם לישא את אמה, או שאנו אומרים שנחשב הדבר כאילו היא אם אשתו, והיא אסורה עליו באיסור חמות. דעת [[רב (אמורא)|רב]] היא שמותר באמה, אבל [[שמואל (אמורא)|שמואל]] פסק שמותר באמה, וכן פסקו כל הפוסקים.{{הערה|1= [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=08264e1c-2aea-4de9-8a56-3c5b217e80a0&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=175 צמח צדק יבמות עמ' 175]}} | ||
=== ביאורי הרבי === | === ביאורי הרבי === | ||
*'''ה ב.''' עד שיהא שוע טווי ונוז. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15930&st=&pgnum=135 לקוטי שיחות | *'''ה ב.''' עד שיהא שוע טווי ונוז. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15930&st=&pgnum=135 לקוטי שיחות חל"ד עמ' 123 (עמ' 135)] | ||
*'''כה ב.''' | *'''כה ב.''' ברש"י ד"ה ואין. ([[הודאת בעל דין]] רק בדיני ממונות ולא בדיני נפשות). [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15930&st=&pgnum=118 לקוטי שיחות חל"ד עמ' 106 (עמ' 118] | ||
*'''כט ב.''' ולא מיטמאת. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=74 | *'''כט ב.''' ולא מיטמאת. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=74 לקוטי שיחות ל"ב ויקרא עמ' 61 (עמ' 74)] | ||
*'''לז ב.''' לא ישא אדם אשה ודעתו לגרשה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15930&hilite=befcded7-544d-4ad7-9e55-b0fb7e8e7c7c&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=150 לקוטי שיחות חלק | *'''לז ב.''' לא ישא אדם אשה ודעתו לגרשה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15930&hilite=befcded7-544d-4ad7-9e55-b0fb7e8e7c7c&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=150 לקוטי שיחות חלק ל"ד עמ' 138 (עמ' 150)], [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/lkus/34/9/3/138&search=%D7%9C%D7%90+%D7%99%D7%A9%D7%90+%D7%90%D7%93%D7%9D+%D7%90%D7%A9%D7%94 חב"ד לייבורי] | ||
*'''פב א.''' [[טבילה במקווה|טבילה]] ב[[מעיין]]. [[מעיין|תורת מנחם]] | *'''פב א.''' [[טבילה במקווה|טבילה]] ב[[מעיין]]. [[מעיין|תורת מנחם]] | ||
*'''סא ב.''' ילפינן ממשה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14929&st=&pgnum=266 לקוטי שיחות | *'''סא ב.''' ילפינן ממשה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14929&st=&pgnum=266 לקוטי שיחות ח"ו עמ' 256 (עמ' 266)] | ||
*'''סב א.''' | *'''סב א.''' ג' דברים עשה [[משה]] מדעתו והסכים [[הקב"ה]] עמו, פירש מן האשה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15975&hilite=01f1bf84-0369-4c2c-9363-d53595b201e6&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=297 ליקוטי שיחות חלק י"ח עמ' 288 (עמ' 297)] | ||
*'''סב א.''' גר שנתגייר כקטן שנולד דמי. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=25058&hilite=e278ac82-2e4d-4c6b-9b8d-050c949570b4&st=%D7%9E%D7%A1%D7%9B%D7%AA&pgnum=33 תורת מנחם חלק | *'''סב א.''' גר שנתגייר כקטן שנולד דמי. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=25058&hilite=e278ac82-2e4d-4c6b-9b8d-050c949570b4&st=%D7%9E%D7%A1%D7%9B%D7%AA&pgnum=33 תורת מנחם חלק כ"ו עמ' 33 (עמ' 33)] | ||
*'''סב ב.''' שנים עשר אלף זוגים תלמידים כו'. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=162 לקוטי שיחות עמ' 149 (עמ' 152)] | *'''סב ב.''' שנים עשר אלף זוגים תלמידים כו'. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=162 לקוטי שיחות עמ' 149 (עמ' 152)] | ||
*'''קיד א.''' דלא ליטמו להו בידים. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15944&st=%D7%90%D7%97%D7%AA+%D7%A9%D7%9C&pgnum=159&hilite=aa657196-ba05-495e-9a7d-4fd126a297a0 לקוטי שיחות | *'''קיד א.''' דלא ליטמו להו בידים. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15944&st=%D7%90%D7%97%D7%AA+%D7%A9%D7%9C&pgnum=159&hilite=aa657196-ba05-495e-9a7d-4fd126a297a0 לקוטי שיחות חלק ז' עמ' 147 (עמ' 159)] | ||
*סיום על מסכתות | *סיום על מסכתות בני"ך, [[ברכות]] [[נזיר]] יבמות [[כריתות]]. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16067&hilite=34a1e171-6211-47df-a590-0cb3fd899134&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=385[[ספר השיחות]] [[תנש"א]] - ב, עמ' 835 (עמ' 385).] | ||
=== ביאורי הצמח צדק === | === ביאורי הצמח צדק === | ||
ביאורי [[ | ביאורי [[אדמו"ר הצמח צדק]] במסכת הינם על [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=169 פרק ראשון], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=170 פרק שני], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=171 פרק שלישי], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=174 פרק רביעי], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=176 פרק עשירי], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=177 פרק שנים עשר], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=179 פרק שלושה עשר], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=181 פרק ארבעה עשר], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=182 פרק חמשה עשר], [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=2f212835-3822-4ae9-9985-7a5a288a8524&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=186 פרק ששה עשר] | ||
{{צצ|198|עמודים=161-180}} | {{צצ|198|עמודים=161-180}} | ||
גרסה אחרונה מ־16:16, 21 בספטמבר 2022
במסכת יבמות יש 16 פרקים, ו121 דפים.
![](/images/thumb/4/4f/%D7%97%D7%9C%D7%99%D7%A6%D7%94.jpg/250px-%D7%97%D7%9C%D7%99%D7%A6%D7%94.jpg)
נושא המסכת הוא בעניני מצוות יבום וחליצה, ובדיני נישואי נשים שעקבות בעליהן אבדו.
המשנה גם עוסקת בדינים הפרטיים של דין ייבום. ביניהם: מאמר יבמין, שהם כעין קידושין, המיוחדין ליבמה. אופן קידושין אלו: נותן לה שווה כסף, ואומר לה: הרי את מקודשת לי במאמר יבמין[1]. לפי בית שמאי[2] מאמר הינו נישואין גמורים, לרש"י מדרבנן, ולתוספות[3] מדאורייתא. ולפי בית הלל, נישואין אלו אינם גמורים, אלא תקנת חכמים שיקדשו אשה לפני היבום, כדי שלא יהיה היבום באופן פרוץ - של ביאה ללא קידושין ויחוד לפני כן.
הרבי התבטא אודות מסכת זו שהינה 'מסכת חסידית'[4].
חידושי רבותינו על המסכתעריכה
חזקת איסוריםעריכה
חזקה הינה דין תורה, שכאשר מתעורר ספק כל שהוא, מספק יש לנהוג כצד שהיה לפני שנתעורר הספק. מקור הלכה זו, היא בהנהגת התורה כלפי בית שנתגלו בו נגעים, אז יש לנהוג לגבי הבית כבית מנוגע, רק מהשעה בה וודאי היו בו הנגעים.[5]
כאשר מתעורר ספק, ישנה מחלוקת ראשונים, במקרה שישנו ספק אם אשה מסוימת הינה מגורשת, וממילא ישנו גם ספק לגבי צרתה אם היא
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין צרת ערוה, ואם כן כשם שהערווה פטורה ממצות יבום, כך גם השניה פטורה. יש הסוברים[6] כי אם גירש האדם את אשתו הראשונה - האסורה משום איסור ערווה, ורק לאחר מכן נשא את צרתה, מספק אומרים כי צרתה אינה ערווה - כשם שלא הייתה ערווה מלפני שנשאה זה, ויש הסוברים[7] כי מכיון שהערווה הייתה נשואה, אומרים שהייתה נשואה גם אחר כן - כמו המצב הקודם שהוא החזקה, ועל כן מספק צרתה היא ספק ערווה.
מאמר ביבמה מעוברתעריכה
על פי ההלכה הנפסקת[8] שיבום ביבמה שהייתה מעוברת, אינו נחשב ליבום, מכיון שלא היה יכול לייבם באותה שעה, מסתפק אדמו"ר הצמח צדק[9] האם מאמר במעוברת נחשב למאמר, או שלא, ולכן צריך לעשות מאמר שני לפני שמייבם.
לכאורה - משיב הצמח צדק, יש לומר כי הדבר דומה לקידושין רגילים שמועילים וחלים כי אם אינם ראוים לביאה[10], לכן גם מאמר כזה מועיל וחל.
אשתו ארוסה לא מטמאת לועריכה
בגמ'[11] איתא "אשתו ארוסה לא אונן ולא מטמא לה וכן היא לא אוננת ולא מטמאת לו". ופירש"י "ולא מיטמאת, אינה צריכה להתעסק בו כו' כך שמעתי, ולי נראה ולא מיטמאה כגון ברגל שישראלים מוזהרים על הטומאה מובנבלתם לא תגעו".
הרבי מדייק, שמזה מובן שהזהירות מטומאה ברגל אינה משום הכניסה למקדש ועליה לרגל והבאת עולת ראיה - שהרי נשים אינן מחוייבות בכל זה, דהוי מצוות עשה שהזמן גרמא: ועוד: זה שהארוסה "לא מטמאת לו" הוא בפשטות שוה ל"ולא מטמא" שעל הארוס הכהן, והרי אזהרת טומאת מת שעל הכהן היא לא רק בארץ אלא גם בחו"ל ואף שלא בזמן הבית. ואם כן מובן שגם זה שהארוסה "לא מטמאת לו" (מצד החיוב לטהר עצמו ברגל) היא גם בחו"ל, ואף שלא בזמן הבית.[12]
יסודות בפרק האשה שנשאתעריכה
זונה היא אשת איש שזינתה עם אדם אחר שאינו בעלה.
כאשר הדבר היה ברצון נאסרת האשה לבעלה ואסור לה לדור עמו יותר. אם היה באונס היא מותרת לבעלה - אם היא אשת ישראל, אך אשת כהן שנאנסה אסורה לבעלה. אשת איש שבא עד אחד שמת בעלה מותרת היא להנשא, אך עליה לבדוק טוב אם בעלה אכן, מת.
במקרה שהיא נישאה ולבסוף התברר שבעלה לא מת, נחשבת היא מדרבנן[13] לזונה ואסורה לבעלה.
שומרת יבםעריכה
שומרת יבם, הינה אשה של אדם שמת ללא בנים, ולכן היא זקוקה ליבום, והיא שומרת (מלשון ואביו שמר את הדבר) ומצפה ליבום.
ישנה מחלוקת בגמרא אם לאשה כזו ישנה דיני אישות לגבי היבם, מכיון שהיא זקוקה לו שיקדש אותה והיא אסורה לכל העולם, אם כן נחשב הדבר שהתורה המשיכה את האישות של האח המת לגבי האח החי. מחלוקת זו מכונה בגמרא "יש זיקה או אין זיקה". אם אכן יש עליה דיני אישות ו"יש זיקה", תיקנו חכמים שיהיה עליה אכן את כל דיני איסורי האישות, שהם איסורי קרובים.
אחת מהמחלוקות היוצאות משאלה זו, היא אם שומרת יבם שמתה, אם מותר ליבם לישא את אמה, או שאנו אומרים שנחשב הדבר כאילו היא אם אשתו, והיא אסורה עליו באיסור חמות. דעת רב היא שמותר באמה, אבל שמואל פסק שמותר באמה, וכן פסקו כל הפוסקים.[14]
ביאורי הרביעריכה
- ה ב. עד שיהא שוע טווי ונוז. לקוטי שיחות חל"ד עמ' 123 (עמ' 135)
- כה ב. ברש"י ד"ה ואין. (הודאת בעל דין רק בדיני ממונות ולא בדיני נפשות). לקוטי שיחות חל"ד עמ' 106 (עמ' 118
- כט ב. ולא מיטמאת. לקוטי שיחות ל"ב ויקרא עמ' 61 (עמ' 74)
- לז ב. לא ישא אדם אשה ודעתו לגרשה. לקוטי שיחות חלק ל"ד עמ' 138 (עמ' 150), חב"ד לייבורי
- סא ב. ילפינן ממשה. לקוטי שיחות ח"ו עמ' 256 (עמ' 266)
- סב א. ג' דברים עשה משה מדעתו והסכים הקב"ה עמו, פירש מן האשה. ליקוטי שיחות חלק י"ח עמ' 288 (עמ' 297)
- סב א. גר שנתגייר כקטן שנולד דמי. תורת מנחם חלק כ"ו עמ' 33 (עמ' 33)
- סב ב. שנים עשר אלף זוגים תלמידים כו'. לקוטי שיחות עמ' 149 (עמ' 152)
- קיד א. דלא ליטמו להו בידים. לקוטי שיחות חלק ז' עמ' 147 (עמ' 159)
- סיום על מסכתות בני"ך, ברכות נזיר יבמות כריתות. ספר השיחות תנש"א - ב, עמ' 835 (עמ' 385).
ביאורי הצמח צדקעריכה
ביאורי אדמו"ר הצמח צדק במסכת הינם על פרק ראשון, פרק שני, פרק שלישי, פרק רביעי, פרק עשירי, פרק שנים עשר, פרק שלושה עשר, פרק ארבעה עשר, פרק חמשה עשר, פרק ששה עשר
- אדמו"ר הצמח צדק, "מסכת יבמות", צמח צדק על הש"ס, ברוקלין, תשנ"ה, עמודים 161-180, באתר HebrewBooks
קישורים חיצוניםעריכה
הערות שוליים
- ↑ רש"י יבמות נב, א.
- ↑ יבמות כט א.
- ↑ שם ד"ה ב"ש.
- ↑ ליקוט מענות קודש תשל"ח-תשל"ט עמוד 57, לרב דוד שטוקהאמער.
- ↑ מסכת חולין ו א.
- ↑ הרמב"ן.
- ↑ תוספות.
- ↑ יבמות לה ב.
- ↑ צמח צדק על יבמות עמ' 174
- ↑ מסכת קידושין נב א.
- ↑ מסכת יבמות כט, ב.
- ↑ ראה בהרחבה בערך מסכת ראש השנה.
- ↑ צמח צדק פ"י יבמות עמ' 176
- ↑ צמח צדק יבמות עמ' 175