תיקון חצות: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) (לא אנציקלופדי) תגית: ביטול |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
||
(גרסת ביניים אחת של משתמש אחר אחד אינה מוצגת) | |||
שורה 27: | שורה 27: | ||
* '''[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/piskey/16.htm פסקי הסידור של אדמו"ר הזקן - תיקון חצות]''' באתר [[ספריית חב"ד - ליובאוויטש (אתר)|ספריית חב"ד - ליובאוויטש]] | * '''[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/piskey/16.htm פסקי הסידור של אדמו"ר הזקן - תיקון חצות]''' באתר [[ספריית חב"ד - ליובאוויטש (אתר)|ספריית חב"ד - ליובאוויטש]] | ||
* [http://chabad-il.org/hit/hit256.htm#6 יחסנו לעניין אמירת 'תיקון חצות'], מתוך [[התקשרות (גיליון)|התקשרות]] | * [http://chabad-il.org/hit/hit256.htm#6 יחסנו לעניין אמירת 'תיקון חצות'], מתוך [[התקשרות (גיליון)|התקשרות]] | ||
*'''[https://77012.blogspot.com/2024/01/blog-post_31.html הרבי בשיחה מעוררת: יהודי אינו להתאפק מצער הגלות - וקם באמצע הלילה ל'תיקון חצות']''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} | |||
*'''[https://77012.blogspot.com/2024/02/blog-post_68.html 'תיקון חצות'? שייך לכל חסיד ירא שמיים • התוועדות מאלפת עם הרב חיים שלום דייטש]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תפילה]] | [[קטגוריה:תפילה]] |
גרסה אחרונה מ־17:18, 11 בפברואר 2024
תקון חצות הוא סדר מזמורי תהלים ותפילות שאומרים יהודים יראי שמים המשתתפים בצער השכינה הקדושה בגלותה, בשעת חצות הלילה ככתוב בהלכות השולחן ערוך: "ראוי לכל ירא שמים שיהא מצטער על צער השכינה".
אצל החסידים, המשתתפים תמיד עם צער השכינה, סדר תיקון חצות היה ועדיין הינו מנהג נפוץ, אשר נהגו בו כל תלמידי הבעל שם טוב הקדוש.
בראשית תקופת ההתנגדות לחסידות הוותה אמירת תיקון חצות דבר המייצג את ההשתייכות לתנועת החסידות, ושימשה עילה לרדיפות מצד המתנגדים.
הכנה לתיקוןעריכה
לפני התקון על האדם להתבונן עמוקות בחטאיו אשר פגם וגרם לגלות השכינה ולהתמרמר עמוקות ולשוב בתשובה על חטאיו כדי שלא יעכבו את גלות השכינה[1]. הסבא משפולי היה נוהג לנגן לפני התיקון את ניגון קול ביער.
זמן אמירת התיקוןעריכה
יש שסוברים שזמן אמירת התיקון אינו דוקא בחצות הלילה, אלא מחצות הלילה והלאה שכן האשמורה הזו מעוררת חסדים בשמים לדברי חז"ל. בימי בין המצרים יש הנוהגים לומר תיקון גם בחצות היום על פי הוראת האר"י הק'.
בזמן אמירת התיקון יש לאדם לבכות על צער השכינה הקדושה, אך לאחריה עליו להתחזק בשמחה כדי לעבוד את ה' בשמחה, ולכן אומרים לאחר התיקון מזמור נ"א בתהלים בה נאמר "תשמיעני ששון ושמחה"[2], אך אין אומרים מזמור זה בימים שאין אומרים בהם תחנון.[3]
לאחר התיקוןעריכה
אמר אדמו"ר הרש"ב: "כשמנגנים את הניגון ארבע בבות בהתעוררות פנימית, זהו זמן המוכשר לתשובה והתקשרות; וכשמנגנים את הניגון בטהרת הלב, אחר תרומת הדשן נכונה בתיקון חצות לאחר קריאת שמע שעל המיטה באמיתיות ואחר תפילה במאמץ עמוק, אפשר לפעול ישועה פרטית בבנים וחיים."
אמירתו בדורותינועריכה
הגם שאמירת התיקון נועדה לכל לילה, בדורות האחרונים נתמעטו אומרי התיקון בכל לילה, והוא שייך לעיתים מזומנות בלבד.
חסידים ששאלו אם לנהוג באמירת התיקון, הופנו על ידי הרבי לדברי אדמו"ר הרש"ב בקונטרס התפילה[4]: "ענין המרירות והשפלות.. רק לעיתים ובעת וזמן המוכשר לזה.. בתיקון חצות.. אבל אין-צריך בכל יום, הגם שבזוהר כתב, שבכל לילה צריכים להיות ממארי דחושבנא.. רז"ל דברו בצדיקים שהם בצלמנו כדמותנו.. אבל שאר בני אדם אינם-צריכים בכל לילה כי-אם לעיתים, וגם שיהיה ביחידות דוקא שלא בפני אדם" .
לגבי רגש המרירות באופן כללי מציין הרבי[5], כי "ענין המרירות שבתשובה אינו שייך בדורנו זה האחרון, דרא דעקבתא דמשיחא, כיון שבדורנו אין לנו כח לענין המרירות וכו', וצריכים התחזקות והתעודדות יתירה כו', ולכן בדורנו זה עבודת התשובה היא מתוך שמחה דוקא. . ואין צריך להיות כלל ענין של מרירות" . ומקשר זאת לדברי אדמו"ר הזקן שהזמן המסוגל למרירות בתיקון חצות הוא בליל שישי, ואילו כעת הזמן הוא כבר יום השישי לאחר חצות היום, ו"אם-כן פשיטא שהעבודה בזמן זה היא מתוך שמחה דתשובה עילאה".
לקריאה נוספתעריכה
- הרב חיים שלום דייטש, על מה בוכים בתיקון חצות, גליון כי קרוב פרשת בלק תשפ"א, עמוד 12
קישורים חיצונייםעריכה
- פסקי הסידור של אדמו"ר הזקן - תיקון חצות באתר ספריית חב"ד - ליובאוויטש
- יחסנו לעניין אמירת 'תיקון חצות', מתוך התקשרות
- הרבי בשיחה מעוררת: יהודי אינו להתאפק מצער הגלות - וקם באמצע הלילה ל'תיקון חצות', באתר 'לחלוחית גאולתית'
- 'תיקון חצות'? שייך לכל חסיד ירא שמיים • התוועדות מאלפת עם הרב חיים שלום דייטש, באתר 'לחלוחית גאולתית'
הערות שוליים
- ↑ אגרת התשובה - פרק ז' ופרק י'
- ↑ ליקוטי אמרים - פרק כ"ו
- ↑ היום יום כ"ח אדר א'.
- ↑ פרק י"א
- ↑ מאמר דיבור המתחיל "מרגלא בפומי' דרבא" תשמ"ו