מסדר קידושין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
(←קישורים חיצוניים: הרחבה) |
||
(12 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:תשחי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי, במהלך [[מסדר קידושין|סידור קידושין]] בשנת [[תשח"י]]]] | [[קובץ:תשחי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי, במהלך [[מסדר קידושין|סידור קידושין]] בשנת [[תשח"י]]]] | ||
למרות שמצד הדין אדם ש[[קידושין|מקדש]] אשה בפני שני [[עדים כשרים]], הרי היא מקודשת, מכל מקום ישנה תקנה לערוך את הקידושין במעמד רב שהוא '''מסדר הקידושין'''. והטעם לכך הוא, כדי שימצא שם אדם שיוכל לפקח ולראות שהקידושין מתנהלים כ[[הלכה]], וכדי שלא יהיו אחר כך ספקות לגבי כשרות הקידושין. לדעת בעל ה[[כנסת יחזקאל]]{{הערה|סימן עב.}} כבר בתקופת ה[[תלמוד]] היו נוהגים לערוך את הקידושין במעמד רב 'מסדר קידושין', ויש אחרים הסוברים שרק מאוחר יותר, בתקופת ה[[ראשונים]], התקינו לקדש בפני רב 'מסדר קידושין' {{הערה| | למרות שמצד הדין אדם ש[[קידושין|מקדש]] אשה בפני שני [[עדים כשרים]], הרי היא מקודשת, מכל מקום ישנה תקנה לערוך את הקידושין במעמד רב שהוא '''מסדר הקידושין'''. והטעם לכך הוא, כדי שימצא שם אדם שיוכל לפקח ולראות שהקידושין מתנהלים כ[[הלכה]], וכדי שלא יהיו אחר כך ספקות לגבי כשרות הקידושין. לדעת בעל ה[[כנסת יחזקאל]]{{הערה|סימן עב.}} כבר בתקופת ה[[תלמוד]] היו נוהגים לערוך את הקידושין במעמד רב 'מסדר קידושין', ויש אחרים הסוברים שרק מאוחר יותר, בתקופת ה[[ראשונים]], התקינו לקדש בפני רב 'מסדר קידושין'{{הערה|על פי תשובות הרמב"ם קנ"ו.}}. | ||
==מקור הדין== | ==מקור הדין== | ||
במסכת קידושין {{הערה|קידושין י, א.}} מובאת מימרא של רב יהודה בשם שמואל שאמר: "כל שאינו יודע בטיב גיטין וקידושין לא יהא לו עסק עמהם". כלומר שבאו חכמים והזהירו, הואיל ונושא הקידושין וה[[גירושין]] גורלי למעמדם של בני הזוג וילדיהם, אסור שאדם שאינו בקיא בכל פרטי ההלכה, יפסוק הלכה בשאלות שמתעוררות בנושאי ה[[נישואין]] והגירושין. מכאן יש ללמוד שאף עורך הקידושין, צריך להיות בקיא בפרטי ההלכות הקשורות לקידושין. | במסכת קידושין{{הערה|קידושין י, א.}} מובאת מימרא של רב יהודה בשם שמואל שאמר: "כל שאינו יודע בטיב גיטין וקידושין לא יהא לו עסק עמהם". כלומר שבאו חכמים והזהירו, הואיל ונושא הקידושין וה[[גירושין]] גורלי למעמדם של בני הזוג וילדיהם, אסור שאדם שאינו בקיא בכל פרטי ההלכה, יפסוק הלכה בשאלות שמתעוררות בנושאי ה[[נישואין]] והגירושין. מכאן יש ללמוד שאף עורך הקידושין, צריך להיות בקיא בפרטי ההלכות הקשורות לקידושין. | ||
ראשית, עליו לבדוק אם בני הזוג כשרים להינשא ביניהם, שמא אחד מהם [[ממזר]] שאסור לו להנשא, או שאחד מהם כבר נשוי שאסור לו להתחתן קודם שיתגרש מבן זוגו הראשון. ואם הם אינם מוכרים, עליהם להביא עדים שאכן הם פנויים וכשרים להינשא. וכיום עורכים בדרך כלל את הברור הזה, הרבנים נציגי [[המועצה הדתית]] שממונים על רישום הנישואין, אולם ראוי שגם הרב 'מסדר הקידושין' יוודא שאכן בני הזוג כשרים להנשא. וכמובן, על 'מסדר הקידושין' להיות בקיא בפרטי הלכות הקידושין וה[[חופה]], כדי שיוכל לסדר את הקידושין על פי כללי ההלכה, ללא ספקות וחששות. | ראשית, עליו לבדוק אם בני הזוג כשרים להינשא ביניהם, שמא אחד מהם [[ממזר]] שאסור לו להנשא, או שאחד מהם כבר נשוי שאסור לו להתחתן קודם שיתגרש מבן זוגו הראשון. ואם הם אינם מוכרים, עליהם להביא עדים שאכן הם פנויים וכשרים להינשא. וכיום עורכים בדרך כלל את הברור הזה, הרבנים נציגי [[המועצה הדתית]] שממונים על רישום הנישואין, אולם ראוי שגם הרב 'מסדר הקידושין' יוודא שאכן בני הזוג כשרים להנשא. וכמובן, על 'מסדר הקידושין' להיות בקיא בפרטי הלכות הקידושין וה[[חופה]], כדי שיוכל לסדר את הקידושין על פי כללי ההלכה, ללא ספקות וחששות. | ||
== | ==אצל רבותינו נשיאינו== | ||
{{להשלים}} | |||
===אצל אדמו"ר הרש"ב=== | |||
אדמו"ר הרש"ב מיעט בסידור קידושין, ובין היחידים שזכו שיהיה המסדר קידושין שלהם, היו [[רבי לוי יצחק שניאורסון (אב אדמו"ר שליט"א)|רבי לוי יצחק שניאורסון]], ר' [[שמואל כצמן]]{{הערה|1=בשונה מהמופיע ב[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=45784 כתבה אודותיו שפירסם ר' מנחם מענדל ברונפמן] שהיה היחיד.}}, ור' [[חיים כבש]]{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/arum/zikaron/16.htm זכרון לבני ישראל פרק י"ד].}}. | |||
===אצל אדמו"ר הריי"צ=== | |||
אדמו"ר הריי"צ שימש כמסדר קידושין ב[[חתונת הרבי והרבנית]] בי"ד כסלו תרפ"ט בוורשה. | |||
בנוסף, בין החסידים שזכו שאדמו"ר הריי"צ היה ה'מסדר קידושין' בחופה שלהם, היה הרב [[אליעזר קרסיק]]. | |||
===אצל הרבי=== | |||
[[קובץ:תשח 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי, [[מסדר קידושין]] בשנת [[תש"ח]]]] | [[קובץ:תשח 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי, [[מסדר קידושין]] בשנת [[תש"ח]]]] | ||
עד לשנת [[תשכ"ג]], היה [[הרבי]] נענה לבקשת החתן והכלה, ומגיע לטקס ה[[נישואין]] בתור הרב המקדש. | עד לשנת [[תשכ"ג]], היה [[הרבי]] נענה לבקשת החתן והכלה, ומגיע לטקס ה[[נישואין]] בתור הרב המקדש. | ||
בשנים הראשונות לנשיאותו של הרבי, עוד לא היו אולמות רחבי ידיים בשכונת [[קראון הייטס]], ועל כן רוב החתונות התקיימו מחוץ לשכונה, באולמות שונים במנהטן. עד שנת [[תשי"ד]] היה הרבי משתתף גם בשמחות אלו שהתקיימו מחוץ לשכונה, ומגיע אליהם באמצעות מונית. | בשנים הראשונות לנשיאותו של הרבי, עוד לא היו אולמות רחבי ידיים בשכונת [[קראון הייטס]], ועל כן רוב החתונות התקיימו מחוץ לשכונה, באולמות שונים במנהטן. עד שנת [[תשי"ד]] היה הרבי משתתף גם בשמחות אלו שהתקיימו מחוץ לשכונה, ומגיע אליהם באמצעות [[מונית]]{{מקור}}. | ||
בהזדמנויות אלו, היה הרבי מגיע מעט מוקדם יותר, ומשתתף מלבד בטקס ה[[נישואין]] עצמו, גם בטקס ה'קבלת פנים'. בדרך כלל הרבי היה מגיע אחרי שהחתן היה מסיים לומר את המאמר חסידות, והיה [[התוועדות עם הרבי|מתוועד]] במשך שעה קצרה עד שהחתן יסיים את כיסוי פני הכלה בהינומה ויעמוד מתחת לחופה. כאשר היה החתן מתעכב בהכנותיו, היה הרבי נושא שיחה נוספת, כך שהסדר נהיה שהחתן מתעכב בכדי לזכות את החסידים בשיחה נוספת{{הערה|1="קבלת פנים" בהוצאת קה"ת, עמוד 7.}}. | בהזדמנויות אלו, היה הרבי מגיע מעט מוקדם יותר, ומשתתף מלבד בטקס ה[[נישואין]] עצמו, גם בטקס ה'[[קבלת פנים]]'. בדרך כלל הרבי היה מגיע אחרי שהחתן היה מסיים לומר את המאמר חסידות, והיה [[התוועדות עם הרבי|מתוועד]] במשך שעה קצרה עד שהחתן יסיים את כיסוי פני הכלה בהינומה ויעמוד מתחת לחופה. כאשר היה החתן מתעכב בהכנותיו, היה הרבי נושא שיחה נוספת, כך שהסדר נהיה שהחתן מתעכב בכדי לזכות את החסידים בשיחה נוספת{{הערה|1="קבלת פנים" בהוצאת קה"ת, עמוד 7.}}. | ||
כאשר הרבי היה מסיים להתוועד, הוא היה יוצא בראש כל המוזמנים אל עבר החופה, כשכולם מתלווים מלאחריו אל [[חופה|החופה]]. | כאשר הרבי היה מסיים להתוועד, הוא היה יוצא בראש כל המוזמנים אל עבר החופה, כשכולם מתלווים מלאחריו אל [[חופה|החופה]]. | ||
שורה 20: | שורה 31: | ||
בהתוועדויות אלו עסק הרבי בעיקר בענינים הנוגעים לחתונה, וקשורים עם שמחת חתן וכלה. | בהתוועדויות אלו עסק הרבי בעיקר בענינים הנוגעים לחתונה, וקשורים עם שמחת חתן וכלה. | ||
בחורף תשי"ד אמר הרבי כי הוא רוצה להפסיק לנסוע לחופות, אך נסע לעוד שתי חופות שהיו בחודש כסלו שאליהם אמר הרבי | בחורף [[תשי"ד]] אמר הרבי כי הוא רוצה להפסיק לנסוע לחופות, אך נסע לעוד שתי חופות שהיו בחודש [[כסלו]] שאליהם אמר הרבי שיבוא (לחתונת הרב [[שמעון אהרון סימפסון]] והרב [[בן ציון בנימין אלטהויז]]). מאז הרבי היה יוצא לסדר קידושין רק לאלו שהתקיימו ב[[השלאש|חצר 770]] (אולם לא לקבלת פנים), מאוחר יותר הצטמצמו עוד יותר התנאים והרבי הסכים לסדר קידושין רק עבור הזוגות שהתחייבו לצאת ל[[שליחות]] מייד אחרי החתונה, עד שנת [[תשכ"ב]]. בשנים תשכ"ב-[[תשכ"ג]] היו עוד כמה יוצאים מן הכלל, עד שהופסק המנהג כליל. | ||
===אצל רבי לוי יצחק=== | |||
בין החסידים שזכו שאביו של הרבי, רבי [[לוי יצחק שניאורסאהן (אב אדמו"ר שליט"א)|לוי יצחק שניאורסאהן]] ישמש כמסדר קידושין בחופתם, היה הרב [[אלכסנדר סנדר יודאסין]]. | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://col.org.il/news/127932 רבי דרייב: גלריה מחופות בהן סידר הרבי את הקידושין]''' | |||
*אפליקציית אשרינו: '''[https://anash.org/new-audio-of-siddur-kidushin/ קטעי אודיו מסידור קידושין על ידי הרבי]''' | |||
*'''[https://col.org.il/news/130294 בוידאו נדיר המתפרסם לראשונה: הרבי מסדר קידושין בשנת תש"ו]''' {{COL}}{{וידאו}} | |||
*'''[https://chabad.info/beis-medrash/676467/ למה כל שליח צריך להיות רב מסדר קידושין? • צפו]''' {{וידאו}} {{אינפו}} | |||
*'''[https://77012.blogspot.com/2023/01/blog-post_62.html וידאו בלעדי: הפעם האחרונה שהרבי סידר קידושין בחתונה]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} {{וידאו}} | |||
{{חתונה}} | {{חתונה}} |
גרסה אחרונה מ־18:34, 12 במרץ 2024
![](/images/thumb/c/c3/%D7%AA%D7%A9%D7%97%D7%99.jpg/250px-%D7%AA%D7%A9%D7%97%D7%99.jpg)
למרות שמצד הדין אדם שמקדש אשה בפני שני עדים כשרים, הרי היא מקודשת, מכל מקום ישנה תקנה לערוך את הקידושין במעמד רב שהוא מסדר הקידושין. והטעם לכך הוא, כדי שימצא שם אדם שיוכל לפקח ולראות שהקידושין מתנהלים כהלכה, וכדי שלא יהיו אחר כך ספקות לגבי כשרות הקידושין. לדעת בעל הכנסת יחזקאל[1] כבר בתקופת התלמוד היו נוהגים לערוך את הקידושין במעמד רב 'מסדר קידושין', ויש אחרים הסוברים שרק מאוחר יותר, בתקופת הראשונים, התקינו לקדש בפני רב 'מסדר קידושין'[2].
מקור הדין[עריכה | עריכת קוד מקור]
במסכת קידושין[3] מובאת מימרא של רב יהודה בשם שמואל שאמר: "כל שאינו יודע בטיב גיטין וקידושין לא יהא לו עסק עמהם". כלומר שבאו חכמים והזהירו, הואיל ונושא הקידושין והגירושין גורלי למעמדם של בני הזוג וילדיהם, אסור שאדם שאינו בקיא בכל פרטי ההלכה, יפסוק הלכה בשאלות שמתעוררות בנושאי הנישואין והגירושין. מכאן יש ללמוד שאף עורך הקידושין, צריך להיות בקיא בפרטי ההלכות הקשורות לקידושין.
ראשית, עליו לבדוק אם בני הזוג כשרים להינשא ביניהם, שמא אחד מהם ממזר שאסור לו להנשא, או שאחד מהם כבר נשוי שאסור לו להתחתן קודם שיתגרש מבן זוגו הראשון. ואם הם אינם מוכרים, עליהם להביא עדים שאכן הם פנויים וכשרים להינשא. וכיום עורכים בדרך כלל את הברור הזה, הרבנים נציגי המועצה הדתית שממונים על רישום הנישואין, אולם ראוי שגם הרב 'מסדר הקידושין' יוודא שאכן בני הזוג כשרים להנשא. וכמובן, על 'מסדר הקידושין' להיות בקיא בפרטי הלכות הקידושין והחופה, כדי שיוכל לסדר את הקידושין על פי כללי ההלכה, ללא ספקות וחששות.
אצל רבותינו נשיאינו[עריכה | עריכת קוד מקור]
אצל אדמו"ר הרש"ב[עריכה | עריכת קוד מקור]
אדמו"ר הרש"ב מיעט בסידור קידושין, ובין היחידים שזכו שיהיה המסדר קידושין שלהם, היו רבי לוי יצחק שניאורסון, ר' שמואל כצמן[4], ור' חיים כבש[5].
אצל אדמו"ר הריי"צ[עריכה | עריכת קוד מקור]
אדמו"ר הריי"צ שימש כמסדר קידושין בחתונת הרבי והרבנית בי"ד כסלו תרפ"ט בוורשה.
בנוסף, בין החסידים שזכו שאדמו"ר הריי"צ היה ה'מסדר קידושין' בחופה שלהם, היה הרב אליעזר קרסיק.
אצל הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/3/35/%D7%AA%D7%A9%D7%97_2.jpg/250px-%D7%AA%D7%A9%D7%97_2.jpg)
עד לשנת תשכ"ג, היה הרבי נענה לבקשת החתן והכלה, ומגיע לטקס הנישואין בתור הרב המקדש.
בשנים הראשונות לנשיאותו של הרבי, עוד לא היו אולמות רחבי ידיים בשכונת קראון הייטס, ועל כן רוב החתונות התקיימו מחוץ לשכונה, באולמות שונים במנהטן. עד שנת תשי"ד היה הרבי משתתף גם בשמחות אלו שהתקיימו מחוץ לשכונה, ומגיע אליהם באמצעות מונית[דרוש מקור].
בהזדמנויות אלו, היה הרבי מגיע מעט מוקדם יותר, ומשתתף מלבד בטקס הנישואין עצמו, גם בטקס ה'קבלת פנים'. בדרך כלל הרבי היה מגיע אחרי שהחתן היה מסיים לומר את המאמר חסידות, והיה מתוועד במשך שעה קצרה עד שהחתן יסיים את כיסוי פני הכלה בהינומה ויעמוד מתחת לחופה. כאשר היה החתן מתעכב בהכנותיו, היה הרבי נושא שיחה נוספת, כך שהסדר נהיה שהחתן מתעכב בכדי לזכות את החסידים בשיחה נוספת[6].
כאשר הרבי היה מסיים להתוועד, הוא היה יוצא בראש כל המוזמנים אל עבר החופה, כשכולם מתלווים מלאחריו אל החופה.
בהתוועדויות אלו עסק הרבי בעיקר בענינים הנוגעים לחתונה, וקשורים עם שמחת חתן וכלה.
בחורף תשי"ד אמר הרבי כי הוא רוצה להפסיק לנסוע לחופות, אך נסע לעוד שתי חופות שהיו בחודש כסלו שאליהם אמר הרבי שיבוא (לחתונת הרב שמעון אהרון סימפסון והרב בן ציון בנימין אלטהויז). מאז הרבי היה יוצא לסדר קידושין רק לאלו שהתקיימו בחצר 770 (אולם לא לקבלת פנים), מאוחר יותר הצטמצמו עוד יותר התנאים והרבי הסכים לסדר קידושין רק עבור הזוגות שהתחייבו לצאת לשליחות מייד אחרי החתונה, עד שנת תשכ"ב. בשנים תשכ"ב-תשכ"ג היו עוד כמה יוצאים מן הכלל, עד שהופסק המנהג כליל.
אצל רבי לוי יצחק[עריכה | עריכת קוד מקור]
בין החסידים שזכו שאביו של הרבי, רבי לוי יצחק שניאורסאהן ישמש כמסדר קידושין בחופתם, היה הרב אלכסנדר סנדר יודאסין.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רבי דרייב: גלריה מחופות בהן סידר הרבי את הקידושין
- אפליקציית אשרינו: קטעי אודיו מסידור קידושין על ידי הרבי
- בוידאו נדיר המתפרסם לראשונה: הרבי מסדר קידושין בשנת תש"ו
- למה כל שליח צריך להיות רב מסדר קידושין? • צפו
- וידאו בלעדי: הפעם האחרונה שהרבי סידר קידושין בחתונה, באתר 'לחלוחית גאולתית'
חתונה | ||||
---|---|---|---|---|
הכנות לחתונה | גיל הנישואין · שידוך · ווארט (לחיים) · הזמנה לחתונה · נדוניה · אויפרופעניש · תפילת מנחה קודם החופה | |||
מהלך החתונה | שטר תנאים · כתובה · קבלת פנים · חופה · מסדר קידושין · שושבינים · קידושין · שבע ברכות · נישואין · חדר ייחוד | |||
נישואין והנהגת הבית | שנה ראשונה · קדושת הבית היהודי · שלום בית · יום נישואין | |||
ניגונים | מהרה ישמע · שמח תשמח · ישיש עליך · מי אדיר | |||
ערכים קרובים | גירושין · חתונת אדמו"ר הרש"ב · חתונת אדמו"ר הריי"צ · חתונת אדמו"ר שליט"א · זיווג שני |
הערות שוליים
- ↑ סימן עב.
- ↑ על פי תשובות הרמב"ם קנ"ו.
- ↑ קידושין י, א.
- ↑ בשונה מהמופיע בכתבה אודותיו שפירסם ר' מנחם מענדל ברונפמן שהיה היחיד.
- ↑ זכרון לבני ישראל פרק י"ד.
- ↑ "קבלת פנים" בהוצאת קה"ת, עמוד 7.