לוי יצחק אידלביץ: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) |
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) |
||
(גרסת ביניים אחת של משתמש אחר אחד אינה מוצגת) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:Leivick Idelevich (3).PNG|שמאל|ממוזער|250px|חתימתו על אחד הביכלאַך שהיו ברשותו: "להַ ר' לוי יצחק אידעלעוויץ מליבאוויטש כעת בוויטבסק"]] | [[קובץ:Leivick Idelevich (3).PNG|שמאל|ממוזער|250px|חתימתו על אחד הביכלאַך שהיו ברשותו: "להַ ר' לוי יצחק אידעלעוויץ מליבאוויטש כעת בוויטבסק"]] | ||
ר' '''לוי יצחק הלוי אידלביץ''' (מפורסם בכינוי: '''לויק משרת''') היה מחסידי [[אדמו"ר מהר"ש]] וכיהן אצלו כ'גבאי ראשון'. | ר' '''לוי יצחק הלוי אידלביץ''' (מפורסם בכינוי: '''לויק משרת''') מכונה 'דער מילכיגער' היה מחסידי [[אדמו"ר מהר"ש]] וכיהן אצלו כ'גבאי ראשון'. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר המהר"ש]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר המהר"ש]] | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | ||
גרסה אחרונה מ־04:57, 4 באוקטובר 2023
ר' לוי יצחק הלוי אידלביץ (מפורסם בכינוי: לויק משרת) מכונה 'דער מילכיגער' היה מחסידי אדמו"ר מהר"ש וכיהן אצלו כ'גבאי ראשון'.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
ר' לוי יצחק נולד לאביו ר' חיים[1]. לאחר שימושו כגבאי אצל אדמו"ר מהר"ש התגורר בוויטבסק[2]. כתבי הדא"ח שהיו ברשותו עברו לרשות רבותינו נשיאנו, וכיום הם נמצאים באוסף שניאורסון.
לר' לוי יצחק היה בן בשם שניאור זלמן.
כגבאי[עריכה | עריכת קוד מקור]
תפקידו בגבאות היה עבור כתיבת מכתבים והכנסת אנשים ליחידות[3]. אנו מוצאים במספר מקורות את חתימתו בשם כ"ק אדמו"ר מהר"ש[4]. שירותו את אדמו"ר מהר"ש היה כבר מראשית נשיאות אדמו"ר מהר"ש[5].
הצטרף אל אדמו"ר מהר"ש בנסיעותיו לחו"ל[6]. ר' לויק היה נוסע בשליחות אדמו"ר מהר"ש, כך למשל היא מעורבותו בפרשת המלשינות בסטארודוב[7]. הוא גם נסע לסגור את השידוך לר' מנחם מענדל שניאורסון בן אדמו"ר מהר"ש, והוא כתב באחד ממכתביו לר' אברהם אבא פרסון: "נסעתי דרך קראקא ובאתי יום ו' פ' קרח לקראקא והייתי שם עד יום ב' ז' תמוז והייתי אצל הרה"ג הר"ש סופר נ"י יום ו' עש"ק וישבתי עמו איזה שעות, ונתבקשתי מעמו ומחתנו הרה"ג ר' עקיבא נ"י שאשבות אצלם"[8].
לאחר בניית הבית החדש של אדמו"ר מהר"ש, בשנים תר"ל-תרל"ב, מכר לו אדמו"ר מהר"ש חדר בביתו[1]. ר' שלום דובער לוין שיער כי סיבת הדבר הייתה מחמת האמור בצוואת רבי יהודה החסיד: "לא יבנה אדם בית של אבנים אלא יקנה, ואם בנה לא ידור בו . . אלא ימכרנו"[9].
עוזרו בתפקידו היה ר' פנחס לייב מגידסון[10], אשר היה פועל בשליחותו[11]. חדרו של ר' לוי יצחק היה סמוך לחדרו של אדמו"ר מהר"ש[11]. על תפקידו כגבאי ליחידות סיפר אדמו"ר הריי"צ: "פתיחת הדלת הי' הוראה מצד ר' לויק משרת כי הגיע הזמן לצאת, ופחדו של רל"מ הי' על כל אנ"ש כי ידעו אשר בפעם השני' לא יתן לכנוס על יחידות"[12]. קשיחותו כגבאי הוזכרה אצל הרבי הריי"צ פעם נוספת, שבה תיארו: "
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין ער איז ניט געווען קיין צו גוטער כידוע"[13].
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שמואל קראוס, 'על גבאים ומשרתים', בית משיח, גליון 43 (כ"ה סיון תשנ"ה), עמ' 24–25.
![](/images/thumb/d/da/C_Puzzle.png/25px-C_Puzzle.png)
הערות שוליים
- ↑ 1.0 1.1 אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' קטו-קיח.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הזקן, ניו יורק תשע"ב, עמ' קכג.
- ↑ היכל הבעש"ט, גליון מב (קיץ תשפ"א), עמ' רב.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' קג, קכ-קכא; צילום מכתבו לר' יעקב אייעראוו (שמואל קראוס, 'על גבאים ומשרתים', בית משיח, גליון 43 (כ"ה סיון תשנ"ה), עמ' 25).
- ↑ ספר התולדות אדמו"ר מהר"ש, עמ' 15.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' כא, כד.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' כג.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' כו.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מהר"ש, עמ' קטו בשולי הגליון.
- ↑ לקוטי דיבורים ח"א קו, א.
- ↑ 11.0 11.1 אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ, עמ' קפא-קפב.
- ↑ לקוטי דיבורים ח"א לו, א.
- ↑ ספר השיחות תש"ב, עמ' 101-102.