משתמש:שמואל חיים/רב ליטאי: הבדלים בין גרסאות בדף
(←התנגדותו לדרכיו של הרבי: תיקונים נדרשים (אם כי אין צורך בערך זה כלל, אבל לפחות לתקן טעויות כתיב..]) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
(דברים אלה הם דבריו של שלמה לורנץ מלחך פנכתו של אותו האיש מבני ברק. ויש למחקם. אותו האיש רצה להראות טלפיו שאיחנו נגד הרבי, ואמר תהילים (אם בכלל אמר...) להראות עצמו כאדם אובייקטיבי... ווכאילו שהרבי צריך את התהילים שלו. ברור לכול, שאותו האיש שנא את הרבי ונלחם נגדו באופן הכי אישי וכנראה בסרטים בהם חירף וגידף וכו' ובמכתביו המשוקצים נגד כל הקדוש לחב"ד.) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 48: | שורה 48: | ||
אותו רב ליטאי פנה לאחר מכן ל[[סופר סת"ם]] שיבדוק את ה[[תפילין]], והתברר שהם אכן היו פסולות. | אותו רב ליטאי פנה לאחר מכן ל[[סופר סת"ם]] שיבדוק את ה[[תפילין]], והתברר שהם אכן היו פסולות. | ||
גרסה מ־18:17, 28 בפברואר 2023
הליטאי מבני ברק הינו אדם שהתנגד לדרכו של הרבי [1].
אי התקבלותו לכהן כראש ראשות ישיבת חב"ד לוד
הפרשייה אירעה קודם תחילת חורף תשי"ב. הוא עבד אז בישיבת 'קלצק' בעיר רחובות[2] וחפץ להתקבל לתפקיד הנכבד. בתו של הרב אליעזר קרסיק[3] סיפרה כי הייתה עדת ראייה לביקורו של אותו אדם בביתו של אביה כשביקורו עוסק ברצונו לכהן כראש הישיבה.
הרב אברהם מאיור שכיהן אז כמנהלה הרוחני של הישיבה שיגר אל הלה כמה בחורים ביניהם הרב יעקב כ"ץ, הרב מרדכי אשכנזי והרב שולם פלדמן שישוחחו עימו בלימוד. השיחה התורנית התקיימה בישיבת קלצק והלה נכשל בה. את כשלונו הוא נימק באוזני הבחורים בשל לחץ בו שרוי עקב שמחה משפחתית מסויימת[4].
בקרב חברי הנהלת הישיבה היו הדעות חלוקות. לעומת ר' אברהם מאיור שצידד בעד קבלתו דעתם של הרוב התנגדה לכך[5]. לימים נאנח ר' אברהם מאיור ואמר: "קבלת עמדתי הייתה חוסכת את הארס והשנאה"[6].
התנגדותו לדרכיו של הרבי
עשרת המבצעים
![]() | ערך מורחב – עשרת המבצעים |
אותו ליטאי יצא נגד עשרת המבצעים של הרבי בטענה שלא צריכים להרעיש על יהדות ותורה ר"ל, כמו כן יצא נגד הדלקת נרות שבת ע"י ילדה קטנה בטענה שזו ברכה לבטלה [7].
חוק מיהו יהודי
![]() | ערך מורחב – מיהו יהודי |
הוא נלחם גם נגד חוק מיהו יהודי בטענה מופרכת שלא צריך להילחם על דברים קטנים כאלו, אלא על דברים "חשובים" יותר.
הפילוג
![]() | ערך מורחב – בחירות תשמ"ט |
לאחר שאגודת ישראל פרסמה כמה וכמה פעמים מכתבים של הרבי מליובאוויטש ואת דעתו של הרבי בבטאונם "המודיע", הקים אותו ליטאי מפלגה חדשה בשם דגל התורה בבחירות של שנת תשמ"ט והתפצל ממפלגת אגודת ישראל ובכך גרם למחלוקת קשה.
הרבי הורה באותו עת שחב"ד תתגייס למען אגודת ישראל [8], ואכן בעוד דגל התורה קיבלה בקושי שני מנדטים, אגודת ישראל קיבלה חמישה מנדטים.
בחירת רב העיר בני ברק
לאחר פטירתו של רבה של העיר בני ברק הרב יעקב לנדא התברר שהרב לנדא כתב בצוואה שלו שבנו הרב משה יהודה ליב לנדא צריך לרשת אותו ברבנות, אותו ליטאי לא הסכים למינוי חסיד חב"ד לרב העיר בני ברק והתנגד לזה, מנגד ראש עירית ב"ב מינה את הרב משה יהודה לייב לנדא עוד בהלוויה של אביו, בסופו של דבר מינוי הרב לנדא התקבל על דעת כולם, מלבד תומכיו של אותו ליטאי, שלא אכלו מן ההכשר שלו.
משיח
אותו ליטאי טען שאין זה מן הראוי להפיץ שהמשיח הוא הרבי (וטען שהרבי אינו המשיח), והשתמש בפסוק בחבקוק "אם יתמהמה חכה לו כי בא יבא" הרבי ענה שפסוק זה בא לומר שאם למרות הפעולות - המשיח הוא לא יבוא אזי חכה לו, אבל אין זה אומר אומר שלא לפעול שמשיח יבוא. הרבי השיב על הטענות בפומבי במהלך שיחה מי"ד אייר תשד"מ ואמר:
"ישנם הטוענים מדוע מדברים ומכריזים ללא הרף על הנושא של ביאת משיח... יש לסמוך על הקב"ה שיגאל את ישראל מתי שירצה?!... בקשת ותביעת בנ"י אודות הגאולה לא זו בלבד שבקשה ותביעה זו אינה היפך התורה ח"ו, אלא אדברא התורה ציוותה להתנהג כן, ע"י אנשי כנסת הגדולה שתיקנו שכאשר יהודי מבקש צרכיו מהקב"ה בעת תפילת העמידה - יאמר בתפילתו:"את צמח דוד עבדך מהרה תצמיח"... ואינו מתאפק בכך שמבקש ודורש זאת בתפילה אחת אלא חוזר על בקשה ותביעה זו בכל תפילה ותפילה, ג' פעמים בכל יום!" — שיחת י"ד אייר תשמ"ד - תורת מנחם.
תגובת חב"ד
לאחר מלחמת לבנון הראשונה אמר אותו רב ליטאי שהמלחמה היתה מיותרת ובתגובה ענה הרבי שאמרות כאילו זה נקרא להיכנע לאומות העולם.
לאחר שהתנגד לתהלוכת ל"ג בעומר הרבי אמר נגדו בשיחה:
און דערנאך קומט צו דער ביטערער רחמנות: פון וואנעט טאקע קומט דאס?
ס'איז אינגאנצן ניט פארשטאנדיק: בן אברהם יצחק ויעקב, מיט אלע ענינים וואס זיינען דערמיט פארבונדן - ווי קומט מען דאס זיין דורכגענומען מיט שנאת חינם?
ניט רוען, מבטל זיין מתורתו!.. מבטל זייו פון עבודת ה'!.. און זוכן אידן - אפשר קען מען זיי מבלבל זיין, און אין זיי איינפלאנצן שנאת חינם!..
איז די הסברה גאר א פשוט'ע: ער דאוונט מיט פסול'ע תפילין!..
["וכאן באה הרחמנות הרבה:מהיכן אכן זה נובע? הדבר כלל אינו מובן: מדובר בבן אברהם יצחק ויעקב יחד עם כל העניינים הקשורים בכך, איך מגיעים להיות כל כך חדורים בשנאת חינם? ללא מרגוע, להתבטל מלימוד תורתו!.. להתבטל מעבודת ה'!.. ולחפש יהודים אולי אפשר לבלבלם ולהחדיר בהם שנאת חנם!.. אלא, שההסברה בכך פשוטה הוא מתפלל עם תפילין פסולות!...(תרגום חפשי)]
אותו רב ליטאי פנה לאחר מכן לסופר סת"ם שיבדוק את התפילין, והתברר שהם אכן היו פסולות.
- ↑ וכן היה ראש ישיבת פונביז'
- ↑ שאוחדה לאחר מכן עם ישיבת 'הדרום' שהוקמה לצידה
- ↑ הגברת טעמא גוראריה
- ↑ מפי הרב ישראל אלפנביין ששמע מהרב כ"ץ
- ↑ ספר הרב אשכנזי
- ↑ אנשים חסידים היו
- ↑ עיין בערך מבצע נש"ק פרכות לדברים אלה
- ↑ עקב כך שלא נכנעו לדרישותיו של אותו ליטאי