ישראל משה פרידמן: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 15: | שורה 15: | ||
|השתייכות=[[חסידות רוז'ין]] סדיגורא | |השתייכות=[[חסידות רוז'ין]] סדיגורא | ||
}} | }} | ||
[[קובץ:סאדיגורה בב.jpg|ממוזער|מתארח אצל הרב [[ישעיהו הרצל]] בביקורו ב[[נוף הגליל]]]] | [[קובץ:סאדיגורה בב.jpg|ממוזער|מתארח אצל הרב [[ישעיהו הרצל]] בביקורו ב[[נוף הגליל]]]] | ||
רבי '''ישראל משה פרידמן''' ([[ד' מנחם אב]] [[תשט"ו]] (23 ביולי 1955) - [[כ"א מנחם אב]] [[תש"פ]] (11 באוגוסט 2020)) היה האדמו"ר מסדיגורא וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. | רבי '''ישראל משה פרידמן''' ([[ד' מנחם אב]] [[תשט"ו]] (23 ביולי 1955) - [[כ"א מנחם אב]] [[תש"פ]] (11 באוגוסט 2020)) היה האדמו"ר מסדיגורא וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. |
גרסה מ־14:20, 28 בינואר 2021
רבי ישראל משה פרידמן | |
---|---|
[[קובץ:![]() | |
האדמו"ר מסדיגורא | |
לידה | ד' מנחם אב תשט"ו |
ניו יורק | |
פטירה | כ"א מנחם אב תש"פ |
מקום פעילות | לונדון, בני ברק |
השתייכות | חסידות רוז'ין סדיגורא |
תפקידים נוספים | חבר מועצת גדולי התורה |
![](/images/thumb/d/dc/%D7%A1%D7%90%D7%93%D7%99%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%91%D7%91.jpg/300px-%D7%A1%D7%90%D7%93%D7%99%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%91%D7%91.jpg)
רבי ישראל משה פרידמן (ד' מנחם אב תשט"ו (23 ביולי 1955) - כ"א מנחם אב תש"פ (11 באוגוסט 2020)) היה האדמו"ר מסדיגורא וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
תולדות חיים
רבי ישראל משה פרידמן נולד בארצות הברית לאביו האדמו"ר רבי אברהם יעקב פרידמן ולאמו מרת ציפורה פייגא לבית פלדמן.
נקרא על שם אבי שושלת רוזי'ן, רבי ישראל מרוז'ין ועל שם דוד סבו האדמו"ר מבויאן קראקא, רבי משה פרידמן.
בילדותו עלתה משפחתו לישראל. שם למד בישיבת קמניץ ובישיבת פוניבז'.
בשנת תשל"ט נישא לרבנית שרה, בת דודו, חיים משה פלדמן, חסיד ויז'ניץ מלונדון, לאחר נישואיו עבר לגור בלונדון. שם נולדו לו עשרת ילדיו.
הקים את בית המדרש של חסידי רוז'ין - סדיגורא "אור ישראל" בשכונת גולדרס גרין בלונדון.
עד למינויו כאדמו"ר עמד בראש הקהילה ובראש בית המדרש וכן שימש כרבם של חסידי סדיגורה בעולם ומורה צדק בבית דין התאחדות קהילת החרדים בלונדון.
קיבל הסמכה לרבנות מהרבנים רבי שמואל וואזנר, רבי משה פיינשטיין, רבי דוד פוברסקי, רבי יצחק יעקב וייס ורבי חנוך דב פאדווא.
בי"ט בטבת תשע"ג נפטר אביו האדמו"ר, והוא מונה לאדמו"ר מסדיגורא וכחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, כממלא מקום אביו.
הנהיג את עדתו במשך שבע שנים, בהם התפתחו מוסדות החסידות והוקמו מוסדות חינוך ובתי מדרש נוספים לחסידות.
קשריו עם חסידות חב"ד
בהיותו נער צעיר, בעת שהתגוררה משפחתו בשכונת קראון הייסט למשך תקופה, ביקש אביו האדמו"ר מר' אליהו יוחנן גוראריה רבה של חולון, שהיה אז נער צעיר, ללמוד גמרא עם הנער ישראל משה, מכיוון שרצה שילמד יותר מכפי שלמד בכתתו.
האדמו"ר ביקר אצל הרבי מספר פעמים.
לאורך השנים שמר על קשר קרוב עם רבני חב"ד והשלוחים, וציין בהזדמנויות רבות את ההתפעלות מעבודתם. הן בעת מגוריו בלונדון והן בשנים מאוחרות יותר, בשמשו כאדמו"ר.
פעל רבות למען שחרורו של האסיר החב"די ר' שלום מרדכי רובשקין.
פטירתו
מספר שנים לפני פטירתו חלה במחלה קשה, ועבר לארצות הברית לתקופה לצורך טיפולים רפואיים.
מספר חודשים לפני פטירתו חזר לארץ. שבוע לפני פטירתו עוד הספיק להשתתף בלוויתו של אחד מחסידיו שנדבק בנגיף הקורונה ונפטר.
באור לכ"א מנחם אב תש"פ התמוטט בביתו שבבני ברק והובהל לבית הרפואה שיבא שבתל השומר. לאחר מספר שעות נפטר ונטמן למחרת בבית העלמין נחלת יצחק בגבעתיים.
בצוואתו מינה את החמישי מבניו[1], הרב יצחק יהושע העשיל בן ה-24, לממלא מקומו.
בנוסף, מונה גם האח הבכור הרב מרדכי שלום יוסף לכהן כאדמו"ר מסדיגורה - ירושלים והאח השלישי רבי אהרן דב בער לאדמו"ר מסדיגורה - לונדון.
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ לאדמו"ר היו שישה בנים