משתמש:שמואל חיים/דוב לנדו
![](/images/thumb/d/da/%D7%93%D7%95%D7%91_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%95.jpg/250px-%D7%93%D7%95%D7%91_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%95.jpg)
הרב אפרים דוב לנדו (נולד בז' ניסן תר"צ) הוא ממנהיגי הציבור הליטאי, ראש ישיבת סלבודקא בבני ברק, ומרבני "חוג חזון איש".
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר פטירתם של מנהיגי הציבור הליטאי רבי גרשון אדלשטיין בשנת תשפ"ג, ולאחר מכן רבי ברוך מרדכי אזרחי בשנת תשפ"ד, הוכר כמנהיג הציבור הליטאי הבולט, והדמות הבכירה בתנועה.
קשריו עם חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתקופת המחלוקת שניהל אחד מראשי הישיבות הליטאיים מבני ברק נגד חסידות חב"ד והרבי, התייצב הרב לנדו כנגדו, והתבטא כי שנאתו של אותו אחד לחסידים, העבירה אותו על דעתו. בשנת תשמ"ט, לאחר שבעקבות המחלוקת, התפצל הציבור הליטאי ממפלגת אגודת ישראל והקים מפלגה נפרדת, הוא כתב מכתב אישי לידידו הרב ברוך שמואל דויטש, בו הביעה את דעתו נגד המהלך, ותמך ברבנותו של הרב משה יהודה לייב לנדא בבני ברק[1]. לאחר שהמכתב הודלף הוא הותקף על ידי בני ציבורו, ובעקבות כך נמנע מלהתערב בעניינים ציבורים במשך שנים.
בשנת תשע"ח נצפה כשהוא מעיין בספר התניא יחד עם תלמיד נוסף[2].
לקראת חג הפסח תשפ"ב הגיע ראש הישיבה הרב עזרא שוחט לביקור בביתם של מנהיגי הציבור הליטאי והחסידי, ובין השאר ביקר בביתו של הרב לנדו[3]. בחודש כסלו תשפ"ג הגיע החוזר הרב יהודה לייב שפירא וערך מסע דומה, וביקר גם הוא בביתו של הרב לנדו. הדיבור ביניהם סב סביב חידושיהם של הרבנים חסידי חב"ד, בעל התורת חסד ובעל הדברי נחמיה, ולבסוף ברכו השניים אחד את השני[4]. בשנת תשפ"ג ביקרו חברי מערכת הפילולים של ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש אצל הרב לנדו, והעניקו לו את ספר הפילפולים של הישיבה[5].