בחירות תשמ"ט
![](/images/thumb/9/9f/%D7%AA%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%AA_%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%AA%D7%A9%D7%9E%27%27%D7%98.png/300px-%D7%AA%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%AA_%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%AA%D7%A9%D7%9E%27%27%D7%98.png)
בחירות תשמ"ט נערכו בכ"א בחשוון תשמ"ט (1 בנובמבר 1988 למניין האומות) לכנסת השלש עשרה; היו אלו הבחירות היחידות בהן נקט הרבי בשמה של מפלגה ישי להצביע עבורה, אגודת ישראל, ואף הורה לפעול שכמה שיותר יצביעו בעדה – לאחר שהליטאים פרשו ממנה והקימו את מפלגת דגל התורה, והיה חשש שמפלגת אגודת ישראל לא תעבור את אחוז החסימה.
מערכת הבחירות
בשנת תשמ"ח החליט ראש ישיבת פונביז', שהנהיג באותם ימים את הפלג הליטאי, על רקע טענות שונות, ביניהם כי הציבור הליטאי אינו מיוצג כראוי לו במפלגת אגודת ישראל וכי הרוב השולט בו הוא חוג החסידים שלא בצדק, ועל רקע הטענה כי המפלגה רוחשת יחס אוהד מדי לדעתו[1] כמו פירסום מכתב כללי מהרבי בעיתון המודיע[2], וכן על כך שאגודת ישראל מתמודדת בבחירות יחד עם מפלגת פועלי אגודת ישראל (פא"י)[3] להורות לקראת בחירות של שנת תשד"מ להצביע למפלגת ש"ס החדשה[4], ולפתוח בשנת תשמ"ה עיתון חדש בשם "יתד נאמן". לקראת הבחירות לכנסת השלש-עשרה ייסד מפלגה חדשה לייצוג הליטאים בשם "דגל התורה", כשאליו מצטרפים שאר הרבנים הליטאים באותה תקופה וחסידות בעלז.
צעד זה היווה סכנה לייצוג היהודים שומרי התורה והמצוות בכנסת, שכן עד אז מספר המנדטים הגבוה ביות שקיבלה המפלגה היה כארבע מנדטים, ובבחירות הקודמות לאלו שעתידות היו להערך בתשמ"ט קיבלה הסיעה כולה (על רקע הקמת מפלגת ש"ס הספרדית, בה הורה ראש ישיבת פונביז' לבחור) כשני מנדטים בלבד, כך שאם אכן תפוצל המפלגה - ייתכן וחלק מאלו שהצביעו בהתחלה לאגודת ישראל לא יצביעו לאף אחת מהמפלגות הללו, ולמעשה שתיהן יישארו מחוץ לכנסת, ולא יהי מי שייצג את ציבור שומרי התורה ודרישותיו, בפרט שבאותם ימים נידונו נושאים מרכזיים של שלימות הארץ ומיהו יהודי.
בעקבות חשש זה, לקראת אותה מערכת בחירות הורה הרבי בחול המועד סוכות תשמ"ט באופן חד פעמי להצביע עבור רשימת "אגודת ישראל" שסימנה היה ג'[5].
בעקבות זאת, הוקם מטה מיוחד במסגרת צא"ח, שבראשו עמדו הרב מרדכי שמואל אשכנזי, הרב יוסף יצחק אהרונוב, והרב ישראל הלפרין, שיצא בקמפיין בחירות נרחב ואינטנסיבי בעד אגודת ישראל גם מחוץ לציבור שומרי התורה והמצוות באמצעות הסברת דעתו של הרבי כי דווקא התאחדות פא"י ואגו"י היא סיבה לבחירה בהם ולא לפירוד בכלי התקשורת והמדיה השונים, ואף בתשדירים בטלוויזיה. כל זאת היה במימון מלא של חסידות חב"ד, בעוד אגודת ישראל סירבה להשתתף במימון הקמפיין[6].
![](/images/thumb/1/17/%D7%A8%27_%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%98_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.png/200px-%D7%A8%27_%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%98_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.png)
בעקבות הקמפיין האינטנסיבי, הצליחו חסידי חב"ד להביא למפלגת אגודת ישראל חמישה מנדטים[7] ומטעם חב"ד כיהן כחבר כנסת הרב אליעזר מזרחי, בעוד מפלגת דגל התורה קיבלה כשני מנדטים בלבד. לאחר הבחירות הבהיר הרבי, כי התעמולה עבור אגודת ישראל הייתה חד פעמית, ועל חב"ד לא להתערב שוב בפוליטיקה.
עם העלאת אחוז החסימה והחשש כי היות וחסידי חב"ד לא יפעלו שוב לגייס קולות גם מהציבור שאינו שומר תורה ומצוות להצביע לאגודת ישראל, ביוזמת הפני מנחם מגור (שאז עוד לא כיהן כאדמו"ר) אוחדו המפלגות לקראת הבחירות שנערכו בשנת תשנ"ב, ורצו כסיעה משותפת בשם "יהדות התורה". שלושה חודשים לפני הבחירות, בכ"ו אדר תשנ"ב הגיע אחד מחברי הכנסת של אגודת ישראל, הרב שמואל הלפרט, חסיד ויז'ניץ למעמד חלוקת דולרים אצל הרבי, בה הודה לו על סיוע חסידות חב"ד לאגודת ישראל, וביקש כי הרבי יורה שוב על פעילות עבור אגודת ישראל, במסגרת יהדות התורה, אך הרבי לא נענה לבקשתו[8].
קישורים
- כשאגו"י התנערה ממימון הקמפיין: "חב"ד תממן, כי הרבי ציווה" תקציר פעילות חסידות חב"ד בפרשיית הבחירות
- 20 שנה לניצחון החסידים בתשמ"ט ● וידאו
- כשחב"ד הרימה קמפיין למען 'יהדות התורה' ● צפו בוידאו ■ "חב"ד אף פעם לא שוכחים אותנו" חלק מתשדירי הבחירות של שנת תשמ"ט
- דברי הרבי באותה תקופה בנוגע למחלוקת (27:23-51:14) אינו פעיל
- נציגי גור מודים לרבי על ההצלחה בבחירות (25:42) אינו פעיל
הערות שוליים
- ↑ בעקבות מנהגים חב"דיים שונים שלא מצאו חן בעינו, כמו אי הקפדת חסידי חב"ד על שינה בסוכה, השתטחותם על קברי צדיקים, הנהגתם בתליית תמונות צדיקים בביתם, הבאת קוסם לתהלכות ל"ג בעומר, הנחת תפילין לכל יהודי, תקנת הרמב"ם היומי ועוד
- ↑ שהיה העיתון שייצג את אגודת ישראל והיה בטאונה הרשמי, ובאותם ימים העיתון היחיד לשומרי התורה והמצוות בארץ.
- ↑ הסיבה לכך הייתה כיוון שמפלגה זו לא נשמעה בהתחלה למועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, והיו בעד שירות לעומי. בעקבות כך התנגד הרב יצחק זאב סולובייצ'יק לריצה משותפת של אגודת ישראל עמם. בשנת תשמ"ט בחרו מנהיגיה החסידים של אגודת ישראל להתמודד לבחירות יחד עם מפלגת פא"י בתנאי שחבריה יקבלו עליהם את מרות מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל (זו הייתה גם דעתו של הרבי), בעוד ראש יישיבת פונביז' והסטייפלר התנגדו לצעד זה.
- ↑ למרות מכתב שעליו חתם לקראת בחירות אלו, להצביע לרשימת אגודת ישראל
- ↑ "כ"ק אדמו"ר שליט"א ביקשני למסור לכבודו שיכול לפרסם שישנה הוראה באופן יוצא מן הכלל בפעם זה מכ"ק אדמו"ר שליט"א לעשות תעמולה גדולה לטובת אגודת ישראל ושרבני חב"ד ועסקני חב"ד וכו' וכו' ישקיעו עצמם בזה, שככול שיותר אנשים יצביעו בעד ג'". מתוך הודעה שמסרה מזכירות הרבי אל הרב אפרים וולף (ששהה אז ב770) לאגודת חסידי חב"ד בארץ, שנאמר לה על ידי הרבי בי"ט תשרי תשמ"ט. מתוך המובא בגליון התקשרות, גליון צ"ה, מדור "נצנוצי רבי"
- ↑ כשאגו"י התנערה ממימון הקמפיין: "חב"ד תממן, כי הרבי ציווה"
- ↑ כשלמעשה חסרו לאגודת ישראל כמאתיים קולות בלבד על מנת לקבל מנדט שישי
- ↑ כש'יהדות התורה' ביקשה תמיכה מהרבי לקראת הבחירות ● וידאו