מאיר רוזנבוים (פרימישלאן)
![](/images/thumb/e/ec/Male_no_free_image_yet-he.svg.png/150px-Male_no_free_image_yet-he.svg.png)
רבי מאיר רוזנבוים, האדמו"ר מפרימישליאן, נולד בחודש אדר תשי"ח לאביו רבי דוד משה רוזנבוים מקרעטשניף, חוטר מגזע שושלת פרימישליאן.
תולדותיו
בגיל י"א התייתם מאביו ולאחר שנים בודדות נהרגו גם אמו הרבנית הצדקנית מרת רחל ובתה - אחות האדמו"ר - בתאונה טראגית. בהיותו יתום משני הוריו, הוא נלקח לתקופה קצרה לביתו של אחיו הגדול האדמו"ר מקרעטשניף, ולאחמ"כ עבר לגור בקביעות אצל סבו - אבי אמו - הגה"ק רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנא.
הוא גם הספיק להכיר את אבי סבו - הצדיק הקדוש רבי איתמר רוזנבוים מנדבורנא, וללמוד ממנו הנהגות מיוחדות בעבודת ה'.
בהגיעו לפרקו נשא את בת הגה"צ רבי חיים אליעזר הורונצ'יק מווינה, חתן האדמו"ר הגה"ק רבי משה מרדכי בידרמן מלעלוב. בחתונה השתתפו שני קדושי עליון, הלא הם הסבים הק' מנדבורנא ולעלוב.
ראשית ההנהגה
תקופה קצרה לאחר החתונה הסתלק רבי חיים מרדכי לבית עולמו, ואז, החלה תקופה חדשה בחייו של האדמו"ר. הוא התקשר לסבו החדש מלעלוב במלוא נשמתו הטהורה, ומיזג את מנהגי לעלוב במנהגי בית קרעטשניף, נדבורנא ופרימישליאן.
כבר אז, לפני שמלאו לו עשרים שנה, הורה לו סבו הק' מלעלוב לקבל קוויטלעך. בתקופה זאת, החל לכהן כרב ואב"ד חסידי קרעטשניף בבני ברק, ובמקביל, החל לכהן כמגיד שיעור בישיבת קרעטשניף ברחובות, שבישיבה זאת העביר אף שיעורי תניא, ועל כך כמעט ניזוק מהמתנגדים.
לאחר כשש שנים - בשנת תשד"מ - הסתלק ר' משה מרדכי לבית עולמו, ובתקופה הזאת - החלו מחרחרי ריב להרחיק את האדמו"ר מחסידות קרעטשניף וגרמו לו הרבה צרות ועגמת נפש. הוא ידע שבגלל מצבו החדש, בו נהי' עצמאי, ירצו כמה חסידים להכתירו עליהם כרבי, והוא לא רצה זאת. הוא טס לווינה שם ניסה להסתתר תקופה קצרה, אך לא הצליח להשאר שם וחזר לארה"ק, שם חיכתה לו בנמל התעופה, משלחת של חסידים ובידם סכום כסף גדול - יחסית לימים ההם - וביקשו למנותו עליהם כרבי, ובלית ברירה הסכים להצעתם.
בתקופה הראשונה לאדמו"רותו חי בעניות ובסבל, ולא היתה לו חסידות מאורגנת. אך, האדמו"ר רימז שהוא מתגעגע לימים ההם בם היה לו רק מנין אנשים ויכל לעבוד את ה' בדביקות.
אך אז, החלו להגיע אליו אנשים שטענו שנכנסו להתברך אצל הצדיק הנסתר הרה"ק רבי אברהם פיש והוא שלח אותם אליו. כך החלה להתפתח החסידות, ובאותה תקופה הקים האדמו"ר קריה לחסידיו בקרית הרצוג שבני ברק, וכן, החלו פתאום להשמע סיפורי מופת נדירים ביותר שגרמו ברכותיו ומאות אנשים החלו נוהרים אליו לקבלת עצה וברכה.
האדמו"ר נודע באהבת ישראל שבו, והוא אחד מהאדמו"רים היחידים בעולם שבין חסידיו אפשר לראות, יהודים מכל החוגים, ללא כל הבחנה, ואת כולם הוא מקרב בחום ובאהבה, דבר המזכיר במאוד את שיטת חב"ד. האדמו"ר יעקב ישראל איפרגאן 'הרנטגן' העיד על האדמו"ר שלא ראה עוד אוהב ישראל כמו האדמו"ר מימיו.
הוא נודע גם ביופי תארו, ופנים מקרינות במיוחד. כן, יש לו ידע נרחב בעניני רפואה, עסקים ועוד, ועשרות בעלי מקצוע מפורסמים מאוד ברחבי העולם באים להתייעץ אתו בעניניהם. ידוע כעובד ה', בשולחנותיו המתמשכים שעות ארוכות בתפילותיו שלעיתים נמשכים לאחר חצות היום כצדיקי החסידות בדורות הקודמים. כ250 משפחות חסידים בערך נמנים על חסידיו בארה"ק, נוסף למעריצים ברחבי תבל שלא עושים דבר בלי להתייעץ עם האדמו"ר.
ביקורו אצל הרבי
בהיותו אברך צעיר הוא נסע לארה"ב וניסה להכנס לרבי, אך לא הצליח. מה עשה, הוא המתין לרבי בחניה, וכשהרבי ראה אותו הוא לקח אותו בצד ודיבר אתו במשך כ-5 דקות... בחסידות מספרים שהרבי התבטא באותה הזדמנות על האדמו"ר, בצורה נדירה...
קשריו עם חב"ד
האדמו"ר נקשר מאוד לחב"ד, במיוחד מאז ביקורו אצל הרבי, והוא אף העיד פעם אחת באמצע טיש "משתה היין" בפורים, שהוא 'לקח כמה הנהגות מהליובאוויטשר רבי'.
כן גם ספר החת"ת לא מש משולחנו והוא לומד כל יום את השיעורים היומיים של החת"ת.
הוא עומד גם עם רבני חב"ד בקשר אדוק, וכשרבני חב"ד [בהם הגה"ח רבי מרדכי שמואל אשכנזי אב"ד כפר חב"ד] עשו סבב ביקורים אצל גדולי ישראל בבני ברק אחרי פיגוע הטרור בבית חב"ד בבומביי, הם הרחיקו עד קרית הרצוג שבפרדס כץ כדי לבקר את האדמו"ר, ולאחמ"כ חזר הרב אשכנזי - שהי' חלק מהמשלחת - לבקר עוד פעם את האדמו"ר ביחידות.
ביקורו בכפר חב"ד
האדמו"ר נוהג לקחת אתרוגים המין המובחר של כפר חב"ד. בשנת תשס"ט - גם עשה זאת, ולאחר החג הגיע לבקר בכפר חב"ד בתורה הכרת הטוב. האדמו"ר הגיע מלווה בבנו הרה"צ רבי משה מרדכי רוזנבוים, נגיד חצר חסידות פרמישליאן - הרב אליהו כהן ועוד כמה מחסידיו וממשמשיו.
במהלך הביקור, האדמו"ר סייר בפרדס האתרוגים ושמע איך מגדלים אותם וכו', ולאחמ"כ הוא התיישב ללחיים במחיצת כמה מחסידי חב"ד ובירך אותם, והודה להם שוב על האתרוג המהודר שהעניקו לו לכבוד חג הסוכות...
משפחתו
- חתנו הרה"ג ר' יואל הכהן קאהן, נכד הצדיק הקדוש רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן.
- חתנו הרב שטערן, נכדם של כ"ק גאב"ד ביליץ זצללה"ה והצדיק הקדוש רבי ישראל מרדכי טברסקי מרחמסטריבקא.
- בנו הגדול רבי דוד, נישא בשנת תשס"ד לבת הגה"צ רבי מנחם מנדיל הגר בן האדמו"ר רבי משה יהושע הגר מויז'ניץ.
- בנו רבי משה מרדכי, נקרא ע"ש זקינו הק' מלעלוב והתחתן בשנת תשס"ח עם בת האדמו"ר מלעלוב שליט"א בן האדמו"ר רבי שמעון נתן נטע בידרמן מלעלוב שהשתתף בחתונה.
- חתנו הרב קאפ, בן האדמו"ר מלעלוב-ברנוביץ'.
- חתנו הרב זייבלאד בן הגה"צ רבי יהושע זייבלאד גאב"ד אלדשטאט שליט"א - חתנו של הרה"צ רבי וועלועל טווערסקי מרחמסטריבקא זצוק"ל.