דבורה לאה גינזבורג (בת אדמו"ר המהר"ש)
הרבנית דבורה לאה גינזבורג (לובאוויטש תרט"ו - ויטבסק 1924- תרפ״ד/ה) הייתה בתו הבכורה של אדמו"ר המהר"ש.
![](/images/thumb/d/df/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%9C%D7%90%D7%94_%D7%92%D7%99%D7%A0%D7%96%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%9C%D7%90%D7%94_%D7%92%D7%99%D7%A0%D7%96%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92.jpeg)
תולדות חייהעריכה
נולדה בשנת תרט"ו[2] כבתו הבכורה של אדמו"ר המהר"ש[3]. אדמו"ר המהר"ש התבטא פעם על בתו ואמר: "דבורה לאה, יש לך ראש טוב"[4]. על אף שבחב"ד לא נהוג לגנוב את האפיקומן, אדמו"ר הריי"צ סיפר איך שפעם, באופן יוצא מן הכלל, הרבנית דבורה לאה בקטנותה "חטפה" את האפיקומן, וקיבלה בתמורה מחרוזת פנינים[5].
הרבי סיפר באחת ההתוועדויות ששמע על גבורתה של הרבנית דבורה לאה, שכאשר נודע לה על הסתלקות אביה, הסתובבה כשפניה לקיר וכך עמדה שלש יממות. היא לא ידעה מכל הנעשה סביבה ולא שמעה הגה (או לאחת הגירסאות: לא נשמע ממנה הגה)[6]. כמו כן סיפר הרבי שכאשר היתה בוכה בקטנותה והיו נותנים לה דבר מה להרגיע אותה, היתה אומרת שאינה חדלה מלבכות אלא היא רק עושה הפסקה[7].
נשאה בח' בסיוון תרל"ב את הרב משה אריה לייב גינזבורג. לאחר נישואיהם התיישבו השניים בוויטבסק, שם גרו כל חייהם. בחודש מנחם אב תרנ"ג התאכסן אדמו"ר הרש"ב בביתם למשך כשבועיים[8].
נפטרה בשנת 1924 (תרפ"ד?) בויטבסק ונקברה בכבוד גדול על ידי אנ״ש והח״ק המקומית שהתעקשו שלא להובילה על העגלה אלא בנשיאת כתף. (כך ספרה זינאידה קושניר נכדתה (בת שיינא בת דבורה לאה) לביתה גלינה יעקובוב).
משפחתהעריכה
- בנה, דוב בער גינזבורג.
- בנה, אהרן יוסף גינזבורג[9].
- בנה, שמואל גינזבורג.
- ביתה, מוסיא גורביץ'.
- ביתה, שיינע מאירוביץ'.
- ביתה, רחל.
- ביתה, חסיא.
לקריאה נוספתעריכה
- יוסף יצחק קמינצקי, קיצור תולדות חב"ד, עמ' 184 - 187.
- אלתר אליהו פרידמן, עטרת מלכות, עמ' 267 - 270.
- שנת פטירת מרת דבורה לאה גינזבורג, קובץ הערות וביאורים אהלי תורה ג' תמוז תשפ"ג עמוד 252
הערות שוליים
- ↑ לתיאור התמונה ופרטיה ראה כתבה: בתו הבכורה של הרבי מהר"ש מוקפת צאצאים
- ↑ תולדות הרמ"ל ר' משה אריה לייב גינזבורג, חתן אדמו"ר המהר"ש באתר
- ↑ רשימות אדמו"ר שליט"א, עמ' של"א.
- ↑ ספר השיחות ת"ש, עמ' 71. מובא גם בתורת מנחם חלק לו עמ' 313, חלק מג עמ' 201.
- ↑ רשימות אדמו"ר שליט"א, עמ' שע"ג. הגדה של פסח עם לקוטי טעמים ומנהגים עמ' יא.
- ↑ התוועדות י"ג תשרי תשי"ב.
- ↑ תורת מנחם ח"ז עמ' 120.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"ץ ח"ג עמ' תט. וראה סה"ש תרצ"ו עמ' 57.
- ↑ לרגל י"ג תשרי: נכד הרבי המהר"ש שהיה למהפכן רוסי באתר