ליפא קורצוויל
הרב דניאל אליעזר ליפא קורצוויל (ט' תמוז תש"ז-כ"ח כסלו תשפ"ג) היה מנהל סניף צעירי אגודת חב"ד בנחלת הר חב"ד.
![](/images/thumb/7/7f/%D7%9C%D7%99%D7%A4%D7%90_%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%A6%D7%95%D7%95%D7%99%D7%9C.png/300px-%D7%9C%D7%99%D7%A4%D7%90_%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%A6%D7%95%D7%95%D7%99%D7%9C.png)
תולדות חיים
נולד בפולין בט' תמוז תש"ז לאביו ר' שרגא ולאמו מרת ברכה קורצוויל, ונקרא על שם סבו מצד אמו הרב דניאל אליעזר ליפא ווגשל, שהיה חסיד קוצק ונפטר שלוש שנים קודם לכן בשנת תש"ד.
בהיותו בגיל 3 בשנת תש"י עלתה משפחתו לארץ הקודש.
בצעירותו למד בישיבה התיכונית במושב חמד, ולאחר שהשתתף בשיעורי תניא שנמסרו בישיבה על ידי הרב ישראל צבי הבר ונחשף לעולמה של חסידות חב"ד, עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד והפך לחסיד נלהב. גם לאחר שעבר ללמוד בכפר חב"ד, המשיך לשמור על קשר עם תלמידי הישיבה במושב חמד, ובעקבות פעילותו התקרבו מספר תלמידים והפכו גם הם לחסידי חב"ד, ביניהם הרב משה מרדכי ארנשטיין, משפיע ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת.
בשנת תשכ"ז למד בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 במסגרת שנת ה'קבוצה', ובאמצעה של שנת הקבוצה, בחורף של שנת תשכ"ח, יצא בשליחות מיוחדת בהוראת הרבי לבוסטון.
לאחר נישואיו עם רעייתו חנה למד בכולל אברכים בכפר חב"ד.
בזמן לימודיו בכולל, בחודש טבת תש"ל יזם עם חבריו לספסל הלימודים הרב בן ציון ליפסקר והרב דוד נחשון שידור ישיר מהתוועדויות הרבי לארץ הקודש, ובהסכמתו של ר' איצ'קה גאנזבורג שהיה ממונה על חגיגות י' שבט בכפר חב"ד אספו חמש לירות מכל אחד מתושבי כפר חב"ד, וכך הניחו את היסוד לשידורים המסורתיים מהתוועדויות הרבי.
בהמשך עבר ללמוד בכולל אברכים בנחלת הר חב"ד, ועם הקמתו של הכולל אברכים בערד בראשות ידידו ר' בן ציון ליפסקר, החל לנסוע מידי יום ללמוד בכולל בערד.
בשנת תשל"ג ייסד את סניף צעירי אגודת חב"ד בקריית מלאכי. במסגרת פעילותו בסניף, עודד את יציאתם של חסידי חב"ד המקומיים לצאת לפעול במבצעי הרבי בכל אזור הדרום, ארגן ערבי חב"ד ביישובים באזור, ועוד.
הנחה במשך שנים את ארועי שמחת בית השואבה, תהלוכת ל"ג בעומר, ועוד בנחלת הר חב"ד. מדי שנה ארגן תהלוכת ל"ג בעומר לילדים מבתים שאינם שומרי תורה ומצוות לעת עתה.
הקים ספרייה לשימוש הרבים ובה אלפי ספרי קודש. בשנים הראשונות שכנה הספרייה בדירה שהרב קורצוויל שכר. לאחר מכן הספרייה עברה למקלט של בית הכנסת המרכזי עד מבצע צוק איתן שאז פונה המקלט והספרים חולקו.
כאשר רצה לעזוב את עסקנותו הציבורית וכתב לרבי מכתב בו פירט עשר סיבות המנמקות את רצונו לעזוב, השיב לו הרבי: "התעסק בזה כמה זמן והצליח למעלה מן המשוער, וההכרח בעסקנות זו הולך וגדל ופשוט דימשיך ויוסיף ויצליח. והסיבות הם, והעיקרית, פיתוי היצר הרע זקן וכסיל".
בעקבות תקנת לימוד הרמב"ם יזם וערך את קובץ 'הר המלך', שזכה למענות ועידודים רבים מהרבי[1].
מאז פטירת הרב דובער חן בשנת תש"נ, עומד יחד עם הרב זאב קסלמן בראש קופת רבינו בארץ הקודש.
בשנת תנש"א יזם הדפסה מיוחדת של ספר התניא במשכן הכנסת[2].
באור לכ"ח כסלו-נר רביעי של חנוכה תשפ"ג, נפטר לאחר מחלה ממושכת. בהלוויתו בנחלת הר חב"ד נכחו מאות בני אדם , שהתקשו להיפרד מהשליח ומהחסיד האגדי.
משפחתו
- בתו, מרת רבקה, רעיית ר' ברוך וילהלם - נחלת הר חב"ד
- בתו, מרת עדינה רעיית ר' מנחם מענדל פרידמן, שלוחי הרבי בהר אדר
- בנו, ר' מנחם קורצוויל משלוחי הרבי בדנייפרופטרובסק
- בנו, ר' יוסי קורצוויל - חתן ר' צבי ויגלר ירושלים
- בתו, מרת שרה רעיית ר' מנחם מענדל נויימן - נחלת הר חב"ד
- בתו, מרת דבורה לאה רעיית ר' נתן קוק - כפר חב"ד
- בתו, מרת ציפורה מלכה רעיית ר' אליהו פכטר - נחלת הר חב"ד
- בתו, מרת איטה רעיית ר' יוסי איגל - נחלת הר חב"ד
כותרים שערך
- על חטא העיגול - צורתם של לוחות הברית
- סדרת ספרי הר המלך על הרמב"ם (שמונה כרכים)
לקריאה נוספת
- מי יעלה בהר המלך, שבועון בית משיח גליון 436 י"ב חשון תשס"ד
- מבצע תפילין בחדר בידוד, שבועון בית משיח גליון 518 כ"ט תמוז תשס"ה
- הרבי עיכב התוועדות פורים בגלל הפעילים בסיני, שבועון בית משיח גליון 546 י' אדר תשס"ו
- דיברו שכל הארץ עולה בלהבות, שבועון בית משיח גליון 600 אייר תשס"ז
קישורים חיצוניים
- מערכת שטורעם, ה'ימים הנוראים' של תשל"ח - באתר שטורעם
- שלום לאופר, חסיד ואיש מעשה: הריאיון האחרון של הרב ליפא קורצוויל, באתר COL, כ"ח כסלו ה'תשפ"ג
הערות שוליים
- ↑ סקירה קצרה נדפסה בשבועון בית משיח גליון 464.
- ↑ סקירה מצולמת התפרסמה בשבועון בית משיח גליון 441.