ירחמיאל גרשון אדלשטיין
ירחמיאל גרשון אדלשטיין | |
---|---|
[[קובץ:![]() הרב עם רבני מרכז רבני אירופה | |
לידה | תרפ"ג |
ברית המועצות | |
מקום פעילות | בני ברק |
השתייכות | ליטא |
תפקידים נוספים | ראש ישיבת פונוביז' |
הרב ירחמיאל גרשון אדלשטיין (נולד בתרפ"ג) הוא נשיא מועצת גדולי התורה של הציבור הליטאי, ומראשי ישיבת פוניבז' בבני ברק.
נולד בתרפ"ג בברית המועצות, ולמד בחיידר שעמד בניהולו של החסיד הרב זלמן לייב אסטולין. כאשר עלו לארץ ישראל הוא ואחיו הרב יעקב, הם המשיכו לשמור על קשר אדוק ומיוחד עם רבי זלמן לייב כשהם מכנים אותו כמורם ורבם.
בהגיעו לפרקו נשא את בתו של הרב יהושע זליג דיסקין. מיד לאחר מכן נקרא לכהן כר"מ בישיבת פונוביז'.
כאשר גילה כי תלמידים בישיבתו קורעים את ספרי הליקוטי שיחות, הוא הזעדעזע ומחה בפניהם נמרצות.[1]
בשנת תש"ע קיבל בביתו משלחת של מרכז רבני אירופה בה נכחו שניים מרבני חב"ד[2], כמו"כ נפגש עם התמים בן ציון גגולה ודן עמו בגדרי נבואה בימנו, והאם יכול הרבי להיות נביא.
בחודש שבט תשע"א השתתף באירוע הכשרה בהוראה מקדמת בגמרא על פי "שיטת הרב וובר" מיסודו הרב ישעיהו וובר חסיד חב"ד, כשהוא נושא דברים בשבח השיטה מיוחדת ומעודד את האברכים שהשתלמו בה. הרב אדלשטיין ציין כי השיטה התפרסמה בשמה הטוב וזכתה להצלחה מרובה.
בחודש אדר תשע"ט קיבל בביתו את הנגיד החב"די ר' דודי פרקש עם בנו שהגיע לגיל מצוות והינו נכד של הרב אסטולין. חתן הבר מצווה העניק לו את הספר 'גאון וחסיד' על סבו שהודה לו על כך ובירכו לרגל הבר מצווה. כתמורה העניק לחתן ספר של אביו 'הוד צבי'.
לאחר פטירת הרב משה יהודה לייב לנדא העניק את הסכמתו וברכתו למהלך של מינוי בנו הרב חיים יצחק אייזיק לנדא לרבה של בני ברק כשלצידו יכהן הרב שבח צבי רוזנבלט.