חסידות פינסק-קרלין
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |
חסידות פינסק קרלין היא שושלת בת של קרלין.
![](/images/thumb/1/1f/%D7%A7%D7%A8%D7%9C%D7%99%D7%9F_3.jpg/250px-%D7%A7%D7%A8%D7%9C%D7%99%D7%9F_3.jpg)
תולדות החסידות
לאחר הסתלקות האדמו"ר רבי יוחנן פרלוב מקרלין, שהשאיר אחריו רק בת אחת ולה בן כבן שנה, התחלקה חסידות קרלין למספר חלקים. החלק הגדול קיבל כאדמו"ר את נכדו של האדמו"ר הקודם, רבי ברוך שוחט מקרלין-סטולין, שהיה כבן שנה וראו בו ממשיך הדרך בתואר "הינוקא". קבוצה אחרת, שנקראה בשם "זקני קרלין" (דער אלטע קרלינער'ס), פנו לרבי משה מרדכי בידרמן מלעלוב וקבלו אותו למורה דרכם כאדמו"ר מקרלין-לעלוב. לאחר הסתלקותו לשמי מרום, קבלו החסידים את מרות בנו רבי שמעון נתן נטע בידרמן מלעלוב, כשלוש שנים.
לאחר שרבי שמעון בידרמן לא רצה לשמש כאדמו"ר מקרלין-לעלוב, אלא כאדמו"ר מלעלוב בלבד, פרשו ממנו החסידים ובחרו לרבם את אחד מזקני החסידים הוא רבי אהרן הכהן רוזנפלד - כאדמו"ר מפינסק-קרלין.
רבי אהרן הסתלק בליל שבת בשנת תשס"א. כממשיך דרכו משמש בנו רבי אריה רוזנפלד מפינסק קרלין.
שיעורים בחסידות בישיבת פינסק קרלין
כאשר חיים שלום דייטש היה עדיין צעיר לימים הוא שישמש כמגיד שיעור בישיבת פינסק קרלין, שם הוא לימד שיורי גמרא בעיון וכן פנימיות התורה (בעיקר של"ה).
כאשר הוקם כולל צ"צ הציעו לרב דייטש לשמש כראש הכולל, הרב דייטש פנה אל הרבי והרבי בירך אותו בהצלחה רבה, והוסיף ואמר: אבער קרלין ניט אפלאזן [-אבל את קרלין לא לעזוב].
ואכן עד לימים אלו הרב דייטש מוסר שם שיעור אחת לכמה חודשים.
השיעורים הם בדרך כלל בספר 'בית אהרון' כשדבריו העמוקים מובנים היטב לאור תורת חב"ד.