יורם אברג'ל: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אברגיל.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יורם אברג'ל]] | [[קובץ:אברגיל.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יורם אברג'ל]] | ||
[[הרב]] '''יורם מיכאל אברג'ל''' ([[י"ז בסיוון]] [[תשי"ז]] - [[כ"ז בתשרי]] [[תשע"ו]]), היה ראש מוסדות רב פעלים ב[[נתיבות]], המקורב לחסידות חב"ד ונחשב | [[הרב]] '''יורם מיכאל אברג'ל''' ([[י"ז בסיוון]] [[תשי"ז]] - [[כ"ז בתשרי]] [[תשע"ו]]), היה ראש מוסדות רב פעלים ב[[נתיבות]], המקורב לחסידות חב"ד ונחשב למעריץ של הרבי, ולאחד מגדולי המחזירים בתשובה בדרום הארץ ובעל מופתים גדול. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד ב[[י"ז סיון]] [[תשי"ז]] במושב ברוש להוריו חנניה ורינה, בילדותו למד ב[[בית ספר חב"ד ברוש|בית ספר חב"ד של רשת אהלי יוסף יצחק במושב]], היה תלמיד של הרב [[סעדיה דהן]] והרב [[שמעון גד אליטוב]] ורעייתו. כמו כן היה בקשר עם הרב [[ישבעם סגל]] מנהל בית הספר ו[[שליח]] הרבי במקום. | נולד ב[[י"ז סיון]] [[תשי"ז]] במושב ברוש להוריו ר' חנניה ורינה, בילדותו למד ב[[בית ספר חב"ד ברוש|בית ספר חב"ד של רשת אהלי יוסף יצחק במושב]], היה תלמיד של הרב [[סעדיה דהן]] והרב [[שמעון גד אליטוב]] ורעייתו. כמו כן היה בקשר עם הרב [[ישבעם סגל]] מנהל בית הספר ו[[שליח]] הרבי במקום. | ||
בצעירותו, למד בישיבת בני עקיבא בכפר מימון, ולאחר מכן המשיך את לימודיו בישיבות 'חברון' וישיבת 'הנגב' | בצעירותו, למד בישיבת בני עקיבא בכפר מימון, ולאחר מכן המשיך את לימודיו בישיבות 'חברון' וישיבת 'הנגב' בראשות הגאון הרב יששכר מאיר. עם סיום מסלול הלימודים הישיבתי, החל לעסוק בהפצת תורה ויהדות בסביבתו. ולאחר חתונתו עם זוגתו גאולה, עבר להתגורר ב[[נתיבות]], שם התקרב לרבי ישראל אבוחצירא ה'[[בבא סאלי]]' ואף שימשו בחמש שנותיו האחרונות, הקשר בינו לבין הבבא סאלי היה חזק מאוד אפשר למצוא רמז לכך ממה שסיפר "קודם פטירתו של הרב (הבבא סאלי) זכינו שהוא הבטיח לנו בפי קודשו: "לית נגר ולא בר נגר דיפרקינה" (ע"פ לשון הגמרא בעבודה זרה נ, ב), כלומר שלא יהיה שום נגר או בן נגר, ובכלל, שום אדם בעולם, שיוכל להפריד את דביקות האהבה שיש בינינו. | ||
ב[[כ"ח אדר]] [[תשס"ו]], ביקר הרב אברג'ל בבית משיח – [[770]] והתוועד במקום עם [[תמים|תלמידי התמימים]]. במהלך הביקור ביקש לנצל את ההזדמנות וחתם על [[פסק דין שהרבי מלך המשיח]]. בהזדמנות זו הוא בירך את הנוכחים ואמר כי "זוהי זכות גדולה להיות בבית מדרשו של קודש הקודשים מלך-המשיח". הרב [[חיים ששון]] הגיש לו את ספרו "ויקרב משיחיה" המלקט עצות מ[[שיחה|שיחות]] [[הרבי]] כיצד לקרב את ה[[גאולה]]. | ב[[כ"ח אדר]] [[תשס"ו]], ביקר הרב אברג'ל בבית משיח – [[770]] והתוועד במקום עם [[תמים|תלמידי התמימים]]. במהלך הביקור ביקש לנצל את ההזדמנות וחתם על [[פסק דין שהרבי מלך המשיח]]. בהזדמנות זו הוא בירך את הנוכחים ואמר כי "זוהי זכות גדולה להיות בבית מדרשו של קודש הקודשים מלך-המשיח". הרב [[חיים ששון]] הגיש לו את ספרו "ויקרב משיחיה" המלקט עצות מ[[שיחה|שיחות]] [[הרבי]] כיצד לקרב את ה[[גאולה]]. | ||
לאחר התמודדות עם מחלה קשה נפטר בליל | לאחר התמודדות עם מחלה קשה נפטר בליל שבת פרשת בראשית -[[כ"ז בתשרי]] [[תשע"ו]], בן 58. בניו, הרב חיים יוסף דוד והרב ישראל, הוכתרו כממשיכי דרכו והם ממשיכים במורשת אביהם בשילוב מנהגי חב"ד ומרוקו לצד ניהול מפעלי תורה וחסד{{הערה|הרב [[מנחם זיגלבוים]], [[שבועון בית משיח]]. הרב [[משה מרינובסקי]], [[שבועון כפר חב"ד]] גיליון 2041}}. | ||
==מענות מהרבי== | ==מענות מהרבי== |
גרסה מ־08:55, 5 בינואר 2024
![](/images/thumb/7/7b/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%92%D7%99%D7%9C.jpg/250px-%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%92%D7%99%D7%9C.jpg)
הרב יורם מיכאל אברג'ל (י"ז בסיוון תשי"ז - כ"ז בתשרי תשע"ו), היה ראש מוסדות רב פעלים בנתיבות, המקורב לחסידות חב"ד ונחשב למעריץ של הרבי, ולאחד מגדולי המחזירים בתשובה בדרום הארץ ובעל מופתים גדול.
תולדות חיים
נולד בי"ז סיון תשי"ז במושב ברוש להוריו ר' חנניה ורינה, בילדותו למד בבית ספר חב"ד של רשת אהלי יוסף יצחק במושב, היה תלמיד של הרב סעדיה דהן והרב שמעון גד אליטוב ורעייתו. כמו כן היה בקשר עם הרב ישבעם סגל מנהל בית הספר ושליח הרבי במקום.
בצעירותו, למד בישיבת בני עקיבא בכפר מימון, ולאחר מכן המשיך את לימודיו בישיבות 'חברון' וישיבת 'הנגב' בראשות הגאון הרב יששכר מאיר. עם סיום מסלול הלימודים הישיבתי, החל לעסוק בהפצת תורה ויהדות בסביבתו. ולאחר חתונתו עם זוגתו גאולה, עבר להתגורר בנתיבות, שם התקרב לרבי ישראל אבוחצירא ה'בבא סאלי' ואף שימשו בחמש שנותיו האחרונות, הקשר בינו לבין הבבא סאלי היה חזק מאוד אפשר למצוא רמז לכך ממה שסיפר "קודם פטירתו של הרב (הבבא סאלי) זכינו שהוא הבטיח לנו בפי קודשו: "לית נגר ולא בר נגר דיפרקינה" (ע"פ לשון הגמרא בעבודה זרה נ, ב), כלומר שלא יהיה שום נגר או בן נגר, ובכלל, שום אדם בעולם, שיוכל להפריד את דביקות האהבה שיש בינינו.
בכ"ח אדר תשס"ו, ביקר הרב אברג'ל בבית משיח – 770 והתוועד במקום עם תלמידי התמימים. במהלך הביקור ביקש לנצל את ההזדמנות וחתם על פסק דין שהרבי מלך המשיח. בהזדמנות זו הוא בירך את הנוכחים ואמר כי "זוהי זכות גדולה להיות בבית מדרשו של קודש הקודשים מלך-המשיח". הרב חיים ששון הגיש לו את ספרו "ויקרב משיחיה" המלקט עצות משיחות הרבי כיצד לקרב את הגאולה.
לאחר התמודדות עם מחלה קשה נפטר בליל שבת פרשת בראשית -כ"ז בתשרי תשע"ו, בן 58. בניו, הרב חיים יוסף דוד והרב ישראל, הוכתרו כממשיכי דרכו והם ממשיכים במורשת אביהם בשילוב מנהגי חב"ד ומרוקו לצד ניהול מפעלי תורה וחסד[1].
מענות מהרבי
בנו הרב ישראל אברג'יל סיפר כי אביו קיבל מענות מהרבי: "זכיתי גם למכתב ברכה מהרבי לרגל הבר מצוה שלי (בחודש שבט תשנ"ד), וזה בנוסף לברכות שאבא זצ"ל קיבל בשעתו... ברכה להפצת המעיינות חוצה בקרב ישראל. ובפעם נוספת בקרב כל ישראל[2].
פעילות ציבורית וקירבתו לחב"ד
בתשמ"ב בהוראת הרבי החל למסור שיעורים בהלכה ובחסידות, ובשנת תשמ"ה הקים ברחוב 'בן איש חי' בנתיבות כולל בשם "קול רינה רב פעלים", שעם השנים הלך והתרחב לעשרות מוסדות בדרום הארץ, הכוללים רשת חינוך של גנים ובתי-ספר, לצד כוללים לאברכים ברחבי הארץ השונים. עם התרחבות הלומדים בכוללים שלו הקים את רשת החינוך "באר מים חיים", הכוללת מעונות יום, גני ילדים, בתי ספר יסודיים לבנים - "בניהו" בנתיבות ו"באר מים חיים" בבאר שבע, בית ספר יסודי לבנות "יבוא ברינה" (על שם אמו), תיכון לבנות "שפתי רננות" וישיבה קטנה "תפארת בחורים". הלימוד ברשת הכוללים ברחבי הארץ מתנהל לאורך כל שעות היממה (כוללי יום, כוללי חצות וכוללי נץ) בכל מקצועות התורה. רשת המוסדות כוללת גם את ארגון החסד "ברכת יוסף ופעולת צדיק" המחלק מזון למשפחות נזקקות.
בכל בוקר היה מוסר שיעור בספר התניא בסגנונו הייחודי, בפני מאות אברכי הכולל ומשתתפים מהסביבה. שיעור תניא זה הוא אחד משיעורי תניא הקבועים הגדולים ביותר. בנוסף לכך היה מוסר בכל ערב שיעורים ברחבי הארץ.
שימש כראש מוסדות 'רב פעלים', במסגרתם הוא דאג ל-4,000 אברכי כולל. הוא החשיב עצמו לחלק בלתי נפרד מחסידות חב"ד, חתם על פסק הדין שהרבי הוא מלך המשיח, דאג שכל אחד מאלפי האברכים הספרדים והליטאים שתחתיו יעסקו בתורת חסידות חב"ד. מי שלא עמד בכך, לא יכל להמשיך בלימודיו במוסדות.
העסיק את אנשי הכולל שבראשותו במעשי חסד כאשר חלק מהסדר השבועי היה אריזת וחלוקת מצרכי מזון לנזקקים.
מסופר[3] שפעם אחת, התקשר ראש ישיבה ליטאי חשוב למזכירות בכדי למחות על ביטול התורה הנגרם לאברכים בגין העיסוק במעשה החסד, כאשר שמע את הדברים, אמר למזכירו שימסור ש"אנחנו מאמינים שהרבי מליובאוויטש הוא המלך המשיח" אחר כך הסביר למזכירו 'במקום ללכת סחור סחור, נגשתי מיד לתורף הדברים', 'בתור חסידים של הרבי, ברור לנו שכל יהודי מחויב לתת מכוחו ומרצו למען הזולת ולא רק שאין בזה פחיתות כבוד, אלא ההפך הוא הנכון". באחד הפעמים כשראה רב שדיבר נגד הרבי, אמר לו "אני ממליץ לך לחזור בך לפני השקיעה ואם לא, טוב תעשה אם תכין תכריכים!" הוא גם אמר לאחד מבני משפחתו כי כל ירידתו לעולם היא כדי לרומם ולפאר את שמו של הרבי בעולם. באחת השנים שהיה הרבה רעש סביב דיבורים נגד הרבי הצהיר בפומבי "כל מי שידבר נגד הרבי נשיא דורנו אין לו חלק לעולם הבא!". במעמד הכנסת ספר תורה לילדי ישראל בכותל חתם את דבריו "שנזכה שהרבי נשיא דורנו יבוא ויגאלנו תיכף ומיד ממש!" "כמה וכמה פעמים הוא התבטא בפירוש: תפקידי בעולם הזה הוא להגן על כבוד החכמים והצדיקים, ובפרט על כבודו של נשיא הדור הרבי מליובאוויטש" [4].
ספריו
בשנת תשס"ז החל להדפיס את סדרת הספרים בצור ירום המבארים את 'ספר התניא'. הסדרה מבוססת על שיעוריו היומיים בתניא. בשנת תשע"ו, יצאה מהדורה שלמה הכוללת עשרה כרכים. תשעה מפרי עטו, והעשירי המשלים את ספר התניא הוא על פי שיעוריו. הסדרה מונה אחת עשרה כרכים. בנוסף שיחות הרב על הפרשיות ומועדי השנה יצאו לאור בסדרת הספרים "אמרי נעם", ד' חלקים. כחלק מהוצאתיו לאור הוציא הרב סידור תפילה בשם 'קול רינה' כאשר מיד בתחילתו עוד לפני הפסקה 'מודה אני' ציין הרב לדברי הרבי ב'היום יום' אודות 'מודה אני' של יהודי. כתבם על לוח ליבך - פתגמים מלוקטים משיעורי הרב, בסגנון לוח היום יום של חב"ד, לוקט על ידי תלמידו הרב דן.
חיים אישיים
נשא לאשה את גאולה דדון, במהלך השנים נולדו לו שישה בנים.
קישורים חיצוניים
- שבועון בית משיח, מנחם זיגלבוים, בנו הרב חיים דוד אברג'יל: הקשר בין אבא הרב יורם אברג'יל לרבי ולספר התניא
, כסלו תשפ"ב
- ביקורו של הרב בבית חיינו -
(הקישור אינו פעיל, ג' סיון תשפ"ג)
- "כל מי שקם על חב"ד - קרס. רק הם נשארו!" - הרב אברג'ל בשיחה מיוחדת לתלמידיו. כ"ג טבת תשע"ד
(הקישור אינו פעיל, ג' סיון תשפ"ג)
- "הרב אברג'ל אירח משלחת חסידי חב"ד וקיבל את הספר שיח שרפי קודש
(הקישור אינו פעיל, ג' סיון תשפ"ג)
הערות שוליים
- ↑ הרב מנחם זיגלבוים, שבועון בית משיח. הרב משה מרינובסקי, שבועון כפר חב"ד גיליון 2041
- ↑ כפר חב"ד 2041 עמוד 28
- ↑ הרב אברג'ל למי שדיבר נגד הרבי: תכין תכריכים
- ↑ אתר המאיר לארץ סיפור "הווי זהיר בגחלתן של חכמים