מרדכי גוראריה (קראון הייטס): הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (הסרת תווים בלתי נראים, הסרת רווחים מיותרים, הסרת קישורים עודפים) |
|||
שורה 45: | שורה 45: | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:משפחת גוראריה]] | [[קטגוריה:משפחת גוראריה]] | ||
[[קטגוריה:משפחת ברונשטיין]] | |||
[[קטגוריה:בעלי מנגנים]] | [[קטגוריה:בעלי מנגנים]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ברינואה]] | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ברינואה]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ו]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ו]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"פ]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"פ]] |
גרסה מ־13:20, 16 באפריל 2023
![](/images/thumb/2/2a/%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg)
הרב מרדכי גוראריה (שבט תרצ"ו - ג' ניסן תש"פ) היה תלמיד חכם, רב ומרא דאתרא בבית הכנסת 'חברה ש"ס' בקראון הייטס, בעל מנגן, דרשן ובעל תפילה.
תולדות חיים
נולד ביקטרינוסלב בחודש שבט תרצ"ו. אביו הרב מרדכי גוראריה טבע בנהר שמונה חודשים קודם שנולד והוא נקרא על שמו מרדכי בן ר' מרדכי.
אביו היה מקורב לאביו של הרבי הגאון רבי לוי יצחק שניאורסון. הרבנית חנה, מספרת בזכרונותיה שהרב גוראריה היה מקורב לבעלה ומרבה להתייעץ עמו[1].
אביו הוא מ. גוראריה שבשמו השתמשו הרבי ור' ישראל אריה לייב כדי להסוות את היותם "שניאורסון".
את שנות ילדותו עשה בפרבר מלחובקה הסמוך למוסקבה שם התגוררו קרובי משפחתו שסייעו לאמו האלמנה, ובעודו בחור צעיר יצא עם אמו את גבולות רוסיה, ונכנס ללמוד בסניף ישיבת תומכי תמימים ברינואה.
הרבי גילה מעורבות בגידולו ובחינוכו, וכתב מכתב מיוחד למשפיע ומנהל הישיבה ר' ניסן נמנוב, שיפקח על הנעשה עמו, וישלח לו תמונה ממנו.
בשנת תשט"ז הגיע לרבי לראשונה, ונכנס ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית.
נישא עם בת דודו, מרת לאה (ליזה), בת החסיד ר' זלמן ברונשטיין ממייסדי כפר חב"ד, וקבע את מגוריו בקראון הייטס.
פעילות ציבורית
שימש כרב ומרא דאתרא בבית הכנסת 'חברה ש"ס' בקראון הייטס, בו מסר באופן קבוע שיעורים, כשעל מתפללי בית הכנסת ושומעי השיעורים נמנו חשובי התושבים בקראון הייטס, בהן הרבנים הרב מארלאו, הרב אזדבא, הרב ישראל פרידמן ראש ישיבת אהלי תורה, ועוד.
נודע כדרשן ופה מפיק מרגליות, והוזמן תדיר להרצות ולהתוועד בריכוזי אנ"ש ובהתוועדויות מסביב לעולם, וכן שימש כבעל תפילה.
כבעל חוש בנגינה, שימש כחבר בוועדת הניגונים ליובאוויטש, שהופקדה על בחירת ניגונים לפרק החדש של הרבי.
ליווה נסיעות לקברי צדיקים באירופה, והשתטחות על ציוני רבותינו נשיאינו, קבוצות רבות מקהלים מגוונים בעמצאותם קירב רבים לאורה של חסידות חב"ד.
פטירתו
עם התפשטות מגפת ה'קורונה' בשנת תש"פ, נדבק בוירוס, ולאחר שלושה ימים של האבקות בנגיף נפטר בגיל 84 בשבת פרשת ויקרא, ג' ניסן תש"פ.
משפחתו
- בתו, מרת חנה בליזינסקי - קראון הייטס
- בתו, מרת שיינא זלמנוב - קראון הייטס