משה יהודה לייב רבינוביץ': הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (ביטול גרסה 518520 של 213.151.40.128 (שיחה)) תגית: ביטול |
||
שורה 12: | שורה 12: | ||
במעמד סיום ה[[רמב"ם]] בשנת [[תשס"ג]] שלח את גיסו הרב מרדכי לייב וייס כנציגו לאירוע החשוב. הרב וייס נשא דברי הערצה ל[[הרבי|רבי]] והזכיר את הקשר ההדוק ששרר בין חצרות מונקאטש ו[[ליובאוויטש]] במשך שלושה דורות, הוא גם הדגיש שכשהיה גיסו האדמו"ר אצל [[הרבי]] לניחום אבלים, הרי למרות המעמד הקשה, הרבה [[הרבי]] לדבר איתו שיוציא את ספרי ה'מנחת-אלעזר' ויפיצם בישראל.{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=148 חב"ד אינפו]}} | במעמד סיום ה[[רמב"ם]] בשנת [[תשס"ג]] שלח את גיסו הרב מרדכי לייב וייס כנציגו לאירוע החשוב. הרב וייס נשא דברי הערצה ל[[הרבי|רבי]] והזכיר את הקשר ההדוק ששרר בין חצרות מונקאטש ו[[ליובאוויטש]] במשך שלושה דורות, הוא גם הדגיש שכשהיה גיסו האדמו"ר אצל [[הרבי]] לניחום אבלים, הרי למרות המעמד הקשה, הרבה [[הרבי]] לדבר איתו שיוציא את ספרי ה'מנחת-אלעזר' ויפיצם בישראל.{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=148 חב"ד אינפו]}} | ||
האדמו"ר הוא חתנו של רבי [[אהרן ברנשטיין]] ראש ישיבת חיי עולם, וגיסם של חתניו האחרים; ה[[משפיע]] | האדמו"ר הוא חתנו של רבי [[אהרן ברנשטיין]] ראש ישיבת חיי עולם, וגיסם של חתניו האחרים; ה[[משפיע]] רבי [[יוסף צבי סגל]] ראש [[כולל אברכים|כולל]] [[צמח צדק]] בעיר העתיקה וחבר הנהלת ישיבת [[תורת אמת]] ירושלים, ורבי [[חנניה יוסף אייזנבך]] ראש [[ישיבה|ישיבת]] [[תומכי תמימים]] [[בני ברק]]. | ||
{{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ']] מ[[מונקאטש]] (פתח-תקוה)|רשימה=אדמו"רי [[מונקאטש]]|שנה=|הבא=-}} | {{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ']] מ[[מונקאטש]] (פתח-תקוה)|רשימה=אדמו"רי [[מונקאטש]]|שנה=|הבא=-}} |
גרסה מ־11:55, 30 בינואר 2022
![](/images/thumb/d/d2/%D7%9E%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%A7%D7%90%D7%98%D7%A9.jpg/250px-%D7%9E%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%A7%D7%90%D7%98%D7%A9.jpg)
רבי משה יהודה לייב רבינוביץ (יליד שנת תש"א - 1940), הוא האדמו"ר הנוכחי ממונקאטש.
תולדות חיים
נולד בכ"ה בכסלו ה'תש"א, לאביו רבי ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, שהיה בן אחר בן ליהודי הקדוש וכיהן כאדמו"ר ממונקאטש. בשנות השואה גורש לאוקראינה עם אביו, בעל הנתינות הפולנית. לאחר שניצלו מטבח ההמונים שביצעו פורעים אוקראינים במגורשים היהודים בקמניץ-פודולסקי, הצליחו לחזור לבודפשט ולהתאחד עם שאר המשפחה. חסידי מונקאטש בירושלים ראו את אביו כציוני והוא הפסיק לשמש באדמו"רות. לאחר חתונתו התמנה לאדמו"ר בחיי אביו. ממשיך את דרכו של סביו, אב אמו רבי חיים אלעזר ממונקאטש בעל המנחת אלעזר. את מוסדות מונקאטש פתח בעיר בורו פארק, שם מתנוססים מוסדותיו, בנין בית המדרש הגדול ובו כוללי הלכה, ישיבת מונקאטש, בית חינוך לבנות, תלמוד תורה ועוד. כמו כן הקים את מוסדותיו בעיר בני ברק, תלמוד תורה ובית מדרש.
אצל הרבי
בא אל הרבי יחד עם אדמו"ר מסטמר לנחם את הרבי אחרי פטירת הרבנית חנה ודיבר עם הרבי בענין טבילה במקוה של אבל בעריוה"כ.
בעת פטירת הרבנית בא אל הרבי[1] ודיברו בשיחה מעמיקה ונודעת על קניית אות בספר תורה לכל ילד יהודי.[2] בעקבות שיחה זו נתעוררו הרבה יהודים, מחסידות מונקאטש ומחסידויות אחרות - לקנות אות בספר תורה כתקנת הרבי.
במעמד סיום הרמב"ם בשנת תשס"ג שלח את גיסו הרב מרדכי לייב וייס כנציגו לאירוע החשוב. הרב וייס נשא דברי הערצה לרבי והזכיר את הקשר ההדוק ששרר בין חצרות מונקאטש וליובאוויטש במשך שלושה דורות, הוא גם הדגיש שכשהיה גיסו האדמו"ר אצל הרבי לניחום אבלים, הרי למרות המעמד הקשה, הרבה הרבי לדבר איתו שיוציא את ספרי ה'מנחת-אלעזר' ויפיצם בישראל.[3]
האדמו"ר הוא חתנו של רבי אהרן ברנשטיין ראש ישיבת חיי עולם, וגיסם של חתניו האחרים; המשפיע רבי יוסף צבי סגל ראש כולל צמח צדק בעיר העתיקה וחבר הנהלת ישיבת תורת אמת ירושלים, ורבי חנניה יוסף אייזנבך ראש ישיבת תומכי תמימים בני ברק.
הקודם: האדמו"ר רבי ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ' ממונקאטש (פתח-תקוה) |
אדמו"רי מונקאטש | הבא: - |