יוסף יצחק זילברשטרום: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר שליט"א" ב־"קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
(←תולדות חיים: תיקנתי שגיאה) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 19: | שורה 19: | ||
הרב זילברשטרום הנהיג בישיבה דברים שלא היו נהוגים בעולם הישיבות החב"די, כגון קביעת סדר '[[שניים מקרא ואחד תרגום|שנים מקרא]]' ביום שישי לפני כניסת השבת; התחלת התפילה עם [[שליח ציבור]] כבר מאמירת הקרבנות, ועוד. כמו כן נודע הרב זילברשטרום בהקפדה על ניתוק מוחלט מאינטרנט, מכשירי סלולר ומכשירים טכנולוגיים מכל סוג שהוא. | הרב זילברשטרום הנהיג בישיבה דברים שלא היו נהוגים בעולם הישיבות החב"די, כגון קביעת סדר '[[שניים מקרא ואחד תרגום|שנים מקרא]]' ביום שישי לפני כניסת השבת; התחלת התפילה עם [[שליח ציבור]] כבר מאמירת הקרבנות, ועוד. כמו כן נודע הרב זילברשטרום בהקפדה על ניתוק מוחלט מאינטרנט, מכשירי סלולר ומכשירים טכנולוגיים מכל סוג שהוא. | ||
לאחר התפשטות מגפת הקורונה, בשנת תש"פ, היה | לאחר התפשטות מגפת הקורונה, בשנת תש"פ, היה בין ראשי הישיבות שפתחו את הישיבה במתווה קפסולות. | ||
בתקופה זו עבד הרב זילברשטרום למען תחילתם של קפסולות נוספות בעיר קריית גת, כך שבסוף זמן קיץ כבר שהו במתחם הישיבה רובם של התמימים. | בתקופה זו עבד הרב זילברשטרום למען תחילתם של קפסולות נוספות בעיר קריית גת, כך שבסוף זמן קיץ כבר שהו במתחם הישיבה רובם של התמימים. |
גרסה מ־20:27, 17 בנובמבר 2020
![](/images/thumb/d/d8/%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%99_%D7%96%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%95%D7%9D.jpg/150px-%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%99_%D7%96%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%95%D7%9D.jpg)
הרב יוסף יצחק זילברשטרום (יליד שנת תשכ"ד, 1964) הינו ראש ישיבת תומכי תמימים קריית גת בקריית גת, ובמקביל הוא מוסר שיעורים גם בפני תלמידי הישיבה הגדולה בעיר.
תולדות חיים
נולד בירושלים ביום כיפור תשכ"ד לאביו ר' אליהו פרץ זילברשטרום ולאמו מרת רייזל.
לאחר נישואיו עם רעייתו מרת שרה בת ר' אברהם אלעזר סגל מירושלים, קבע את מגוריו בקריית גת, והחל למסור שיעורים לתלמידי שיעור ב' בישיבה הגדולה בקריית גת, ובהמשך, התמנה כאחראי על המבחנים בישיבה קטנה. בשנים האחרונות, לאחר שנתמנה כראש הישיבה הקטנה, עבר למסור את שיעורי העיון לשיעור א'. צעד זה נעשה על ידי הנהלת הישיבה גדולה, גם בכדי למשוך בחורים מהישיבה הקטנה להמשיך את לימודיהן בישיבה בקריית גת גם בישיבה גדולה.
כעבור מספר שנות מגורים בקריית גת, עבר להתגורר בכפר חב"ד.
בשנת תשס"ד בעקבות מצבה הקשה של הישיבה קטנה, דבר שהתבטא בין השאר במספר המועט של הבחורים שלמדו בה באותה עת, החליטה הנהלת המוסדות להעמיד בראשות הישיבה הקטנה את הרב זילברשטרום אשר שימש עד אז כבוחן בישיבה הקטנה.
בראשית דרכו בישיבה הקטנה השקיע רבות, ואף היה נוסע בעצמו לבתי הורים לילדים המסיימים את הלימודים בתלמודי התורה על מנת לשכנעם לשלוח את בניהם ללמוד בישיבתו.
במבחנים שעורך עם הבחורים משתדל הוא לטעת בהם יסודות חשיבה לימודית והעמקה בחומר ודורש מכל בחור להציע שאלה שהתעוררה אצלו בעת הלימוד, תוך אמונה שאם לומדים טוב - מתעוררות קושיות מאליהן.
כחלק מהשקפתו רואה הרב זילברשטרום בנסיעה לרבי בחודש החגים דבר שעלול לגרום להתדרדרות במצבם הרוחני של בחורים בישיבה קטנה. וההנהלה החליטו לאשר לבחורים משיעור ג' לטוס, ומשיעור ב' בתנאי להתקדמות אישית של הבחור במהלך החצי שנה שקדמה לנסיעה בהתמדה בלימוד.
הרב זילברשטרום הנהיג בישיבה דברים שלא היו נהוגים בעולם הישיבות החב"די, כגון קביעת סדר 'שנים מקרא' ביום שישי לפני כניסת השבת; התחלת התפילה עם שליח ציבור כבר מאמירת הקרבנות, ועוד. כמו כן נודע הרב זילברשטרום בהקפדה על ניתוק מוחלט מאינטרנט, מכשירי סלולר ומכשירים טכנולוגיים מכל סוג שהוא.
לאחר התפשטות מגפת הקורונה, בשנת תש"פ, היה בין ראשי הישיבות שפתחו את הישיבה במתווה קפסולות.
בתקופה זו עבד הרב זילברשטרום למען תחילתם של קפסולות נוספות בעיר קריית גת, כך שבסוף זמן קיץ כבר שהו במתחם הישיבה רובם של התמימים.
משפחתו
- חתנו, הרב מנחם מענדל ירוסלבסקי (בן הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי)
- חתנו, הרב יעקב יוסף רסקין - ר"מ בשיעור ב' ישיבה הקטנה בקריית גת