497
עריכות
(←כוללים) |
(←ליטאים) |
||
שורה 105: | שורה 105: | ||
הזרם ה"ליטאי" התנגד לשינויים שהביאה תנועת החסידות לאורח החיים היהודי-חרדי באירופה, או פשוט לא אימץ אותם. כשרבי [[חיים מוולוז'ין]], תלמיד [[הגר"]]א, הקים ב[[תקס"ד]] את ישיבת וולוז'ין, הוא ייסד את מגדיר הזהות הליטאי: "עולם הישיבות". בקרב הזרם הליטאי התפתחה [[תנועת המוסר]] מייסודו של רבי [[ישראל מסלנט, הממוקדת ב[[תיקון המידות]], לצד הלמדנות. גישת החיים הליטאית מעודדת [[לימוד תורה]] במסירות, גם מתוך עוני, ואת האידיאל של "בן ישיבה". הלימוד ב[[ישיבה|ישיבות]] וב[[כולל|כוללים]] נסוב בעיקר על ה[[גמרא]] וה[[מפרשי הגמרא|מפרשים]]. | הזרם ה"ליטאי" התנגד לשינויים שהביאה תנועת החסידות לאורח החיים היהודי-חרדי באירופה, או פשוט לא אימץ אותם. כשרבי [[חיים מוולוז'ין]], תלמיד [[הגר"]]א, הקים ב[[תקס"ד]] את ישיבת וולוז'ין, הוא ייסד את מגדיר הזהות הליטאי: "עולם הישיבות". בקרב הזרם הליטאי התפתחה [[תנועת המוסר]] מייסודו של רבי [[ישראל מסלנט, הממוקדת ב[[תיקון המידות]], לצד הלמדנות. גישת החיים הליטאית מעודדת [[לימוד תורה]] במסירות, גם מתוך עוני, ואת האידיאל של "בן ישיבה". הלימוד ב[[ישיבה|ישיבות]] וב[[כולל|כוללים]] נסוב בעיקר על ה[[גמרא]] וה[[מפרשי הגמרא|מפרשים]]. | ||
בקרב הליטאים יש כמה פלגים שהחלוקה ביניהם אינה חדה, והם מונהגים על ידי ה"גדולים" - מנהיגיו הרוחניים של המגזר. לאחר פטירת [[יוסף שלום אלישיב]] התפצל ציבור זה. רובו קיבל את הנהגתו הרוחנית של הרב אהרן יהודה לייב | בקרב הליטאים יש כמה פלגים שהחלוקה ביניהם אינה חדה, והם מונהגים על ידי ה"גדולים" - מנהיגיו הרוחניים של המגזר. לאחר פטירת הרב [[יוסף שלום אלישיב]] התפצל ציבור זה. רובו קיבל את הנהגתו הרוחנית של הרב [[אהרן יהודה לייב שטיינמן]] ולאחר פטירתו הרב [[חיים קנייבסקי]] והרב [[גרשון אדלשטיין]]. | ||
===חסידים=== | ===חסידים=== |
עריכות