משתמש:חסיד ליובאוויטש/רבי חיים יוסף דוד אזולאי: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
|מקום לידה=[[ליאזנא]] | |מקום לידה=[[ליאזנא]] | ||
|תאריך פטירה=[[י"א באדר]] ה'[[תקס"ו]] | |תאריך פטירה=[[י"א באדר]] ה'[[תקס"ו]] | ||
|רבותיו=רבי [[חיים | |רבותיו=רבי [[חיים בן עטר]], רבי [[שלום שרעבי]], [[יצחק הכהן רפפורט]], רבי [[יונה נבון]] ועוד | ||
|חיבוריו= שם הגדולים, ברכי יוסף ועוד. | |חיבוריו= שם הגדולים, ברכי יוסף ועוד. | ||
|השתייכות=ישיבת המקובלים בית אל ורבני ירושלים בשנות ה-[[ת"ק]] | |השתייכות=ישיבת המקובלים בית אל ורבני ירושלים בשנות ה-[[ת"ק]] |
גרסה מ־15:31, 5 באוגוסט 2020
רבי דוד יוסף חיים אזולאי (החיד"א) | |
---|---|
החיד"א | |
לידה | ה'תפ"ד |
ליאזנא | |
פטירה | י"א באדר ה'תקס"ו |
השתייכות | ישיבת המקובלים בית אל ורבני ירושלים בשנות ה-ת"ק |
רבותיו | רבי חיים בן עטר, רבי שלום שרעבי, יצחק הכהן רפפורט, רבי יונה נבון ועוד |
חיבוריו | שם הגדולים, ברכי יוסף ועוד. |
הרב חיים יוסף דוד אֲזוּלַאי (בראשי תיבות: חִידָ"א) ( ה'תפ"ד - י"א באדר ה'תקס"ו), היה רב, מקובל, מגדולי פוסקי ההלכה.
תולדות חייו
החיד"א נולד בירושלים לרבי רפאל יצחק זרחיה אזולאי, אשר היה נינו של המקובל רבי אברהם אזולאי. אביו היה דור חמישי לאנוסי ספרד שעלה מהעיר פאס, מרוקו, והתיישב בחברון. אמו הייתה ממוצא אשכנזי, בתו של המקובל יוסף בייאלר שעלה לירושלים בעליית רבי יהודה החסיד. סבו של החיד"א היה הראשון לציון הרב אברהם בן דוד יצחקי.
התחנך בירושלים אצל תלמידי חכמים, ביניהם בישיבת "יפאר ענוים" אצל רבי יונה נבון [1] שהחיד"א הפך לתלמידו המובהק. רבו זה הרגילו בעודו צעיר לכתוב תשובות בהלכה והיה מעבד עמו את כתביו ומעיר את הערותיו. אחרי כן למד זמן מה בישיבת "כנסת ישראל" אצל רבי חיים בן עטר מחבר הספר אור החיים. בישיבת "בית יעקב" [2], ולבסוף יחד עם רבי יום טוב אלגאזי בישיבת המקובלים בית אל למד בחבורתו של רבי שלום שרעבי [3] [4].
משפחתו
אשתו הראשונה הייתה רחל בת הרב ניסים ברכה מחכמי ירושלים. ממנה נולדו לו שני בנים [5]: הרב רפאל ישעיה, היה אב בית-דין באנקונה [6], והרב אברהם שהיה מחכמי ירושלים. ושלש בנות: שרה שהייתה נשואה לתושב ליוורנו, ושמחה אשת הרב אברהם, בנו של הרב דוד פארדו. בת שלישית קלרה נפטרה בילדותה. בעת היותו בתוניס בשליחות הקהילה היהודית בחברון נפטרה אשתו בחברון בכ' סיון תקל"ג.
מסעות החיד"א
את מסעותיו הארוכים תיעד החיד"א ביומן מסע שכתב לעצמו בשם "מעגל טוב". אל מסעו הראשון לטובת הקהילה בחברון, שנמשך שש שנים, יצא בד' שבט תקי"ג וחזר לירושלים ביום ד' ניסן תקי"ח. בשנת תקכ"א הוצעה לחיד"א משרת ה'חכם' בקהילה הספרדית והפורטוגזית באמסטרדם, החשובה והעשירה מבין הקהילות הספרדיות בעולם, אך הוא סירב להצעה ונשאר כמה שנים בירושלים וכיהן בה כדיין.
בין שתי השליחויות מטעם קהילת חברון יצא החיד"א לקושטא כשליח יהודי ירושלים, כדי לנסות ולשכנע את השלטונות העות'מאניים לבטל מינוי לא ראוי של מנהיג לקהילה - אך נכשל במשימתו. הוא לא חזר לירושלים ובחר לעבור למצרים. בשבט תקכ"ד יצא למצרים והיה רב ואב בית הדין בקהיר חמש שנים עד ה' אדר ב' תקכ"ט. בעקבות אירועים פוליטיים במצרים, חזר בכ"ד סיון לארץ והתיישב בחברון.
פטירתו
בערב ר"ח חשון תקל"ג יצא למסעו האחרון לטובת הקהילה היהודית בחברון ממנו לא שב. בכ"ח אלול תקל"ח הוא סיים את שליחותו בעיר לִיווֹרְנוֹ שבאיטליה ולבקשתה של הקהילה היהודית המקומית השתקע בעיר עד פטירתו. הוא הסכים למשרה זו בתנאי שיוכל להקדיש מזמנו לכתיבת והדפסת חיבוריו, ואכן שם פורסמו מרביתם ושם גם נפטר ונקבר. בכל התקופה שבה היה החיד"א קבור בעירם, זכרו יהודי ליוורנו את פועלו: הכיסא שעליו ישב החיד"א בישיבת פירירא הוצג בבית הנכות של הקהילה, ובערבי ימים נוראים הלכו להשתטח על קברו.
במסעותיו כשליח (שד"ר) הקהילה היהודית הקטנה בארץ ישראל, סייר רבות באירופה והותיר רושם בקהילות יהודיות שביקר בהן. מסעותיו הביאוהו לרחבי אירופה, ובכל מקום אליו הגיע הוא בחן את אוספי הספרים שמצא, בספריות ובארכיונים, רבים מהם בכתבי יד שלא הודפסו, מהם גם העתיק בספריו.
החיד"א בליובאוויטש
בעלון פרדס חב"ד [7], מובא שם דוגמאות על הרב החיד"א שמעיד על ביקוריו ב"גן חיות", וכן אדמו"ר מוהרש"ב למד מתמונות של בעלי-חיים טמאים בעבודת ה'. [8] ורמז על ביקוריו של הרבי נשיא-דורינו ב"גן חיות" [9]
חיבוריו
הלכה, פרשנות, דרושים
- "חדרי בטן" - דרושי מוסר על סדר הפרשיות, יו"ל מכתב יד בירושלים תש"ג
- "זיכרון משה" - שני חלקים על גמרא ופוסקים, יצא לאור על ידי נכדו הרב משה אזולאי ומשום כך נקרא "זיכרון משה"
- "דבש לפי" - מבנה אנציקלופדי של ערכים לפי א"ב. (חלק ב' של ספרו מדבר קדמות)
- "אהבת דוד" - דרשות
- "שפה אחת" - פירוש על הגדה של פסח
- "פתח עינים" - פירוש על אגדות התלמוד, נספח בחלק מהמהדורות הישנות של עין יעקב
- "אחורי תרעא" - פירוש על מסכת הוריות
- "בית מנוחה" - סדר לימוד ליארצייט
- "מחזיק ברכה" - הלכה על חלק אורח חיים שבשלחן ערוך ובמיוחד בענייני תפלה על פי מנהגי המקובלים[4]
- "כיסא דוד"
- "כיסא רחמים" - על מסכתות קטנות
- "מראית העין" - חידושים ובאורים על הש"ס
- "ככר לאדן"
- "שיורי ברכה" - תוספות לחיבור מחזיק ברכה
- "שמחת הרגל" על הגדה של פסח
- "זרוע ימין" - פרוש על מסכת אבות
- ברכי יוסף - פירוש לשולחן ערוך מלוקט מרבותינו הראשונים וראשוני האחרונים אשר כתבי היד שלהם לא הובאו לדפוס עד אז אלה החיד"א מצאם במסעותיו בכתבי יד ישנים והביאם לדפוס
- "מורה באצבע" - הנהגות כלליות, הנהגות לשבתות, חגים וחודשי השנה
- "ציפורן שמיר" - מוסר, הנהגות ותפילות
- "קשר גודל'" - סיכום הלכות מספרי האחרונים (כולל מספרי החיד"א עצמו). בספר מובאת רק פסיקתו הסופית ללא הפלפול ההלכתי עם הבאת המקורות כפי שעשה בספרי השו"ת שלו או בספרו ברכי יוסף
- "כף אחת"
- "יעיר אזן" - על כללי הש"ס
- "יוסף בסדר"
- "סנסן ליאיר"
- "שומר ישראל"
- "לב דוד" - פרקי מוסר. חמשת הפרקים הראשונים הם קונטרס בענייני תשובה שהעתיק החיד"א מכתב יד של ר' חיים ויטאל.
שו"תים
- "טוב עין"
- "חיים שאל" - שו"ת בשני חלקים
- "יוסף אומץ" - תשובות לשאלות שנשלחו אליו מרחבי העולם אולם בעיקר מצפון אפריקה וארץ ישראל.
היסטוריה
- "שם הגדולים"
- "זעיר שם" - תוספות ל"שם הגדולים", כולל גם פירוש על מדרש רבה
- "מעגל טוב" - יומן מסע בשלשה חלקים, חלק ראשון על מסעו הראשון כשליח קהילת חברון למצרים, איטליה, אשכנז, צרפת, הולנד ואנגליה. חלק שני על מסע ממנו לא שב למצרים, תוניסיה (שם הגיע ללא תכנון עקב התעללות של רב החובל וחשש מפני אניות מלחמה רוסיות ששטו במימי הים התיכון), איטליה, צרפת, הולנד ושוב חזרה לאיטליה שם סיים את חייו, במהלך מסע זה נמנע מלחזור למדינות אשכנז עקב החשדנות הרבה ששודרה כלפיו במסעו הקודם. חלק שלישי עוסק בחידושי תורה אותם הוא אסף תוך כדי מסעותיו. בספר זה כולל החיד"א רשומות של כספים אותם אסף למען עניי חברון וארץ ישראל ומתעד בהם ממבטו את חיי הקהילות והתנהלותם בשנות ה-ת"ק. במקומות רבים בספר זה מספר החיד"א על ביקורים באתרים בעלי חשיבות היסטורית וממלכתית כארמונות ורסאי, הספרייה הלאומית של פריז, גן החיות הלאומי באמסטרדם ועוד. כמו כן מתאר החיד"א בספרו מפגשים עם אישים רמי מעלה כמלך צרפת ונכבדים המקורבים אליו, פרנסי קהילות מפורסמות, רבנים חשובים וביניהם ר' יהושע פאלק בעל ספר "פני יהושע" על הש"ס ועוד.
פירושים על תנ"ך
- "לחם מן השמים" - פירושים על התורה
- "אהל יוסף" - פירוש על תהלים
- "יוסף תהלות" - פירוש על תהילים
- "חומת אנ"ך" - (יצא לאור: תקס"ד) פירוש על אוריתא נביאי כתובי (תנ"ך)
- ספרים ערוכים מכתביו
- בדורנו יצאו לאור כמה ספרי ליקוט ערוכים מכתביו על נושאים שונים, לדוגמה, "סידור החיד"א" - החיד"א לא ערך סידור אבל מחברים הדפיסו סידור בנוסחאות שונות עם פירושים, הערות, פסקי הלכה, וכו' מלוקטים מספריו. מהם:
סידור החיד"א - ליקוט מספרי החיד"א הלכות ופירושים על התפילה. פסקי סידור החיד"א ריח ניחוח - 4 כרכים. פרדס החיד"א - ליקוטים מתורת החיד"א על שבת ומועד. עורך הרב שמעון גוטמן. תורת החיד"א - פירושים, רמזים ודרשות על פרשת השבוע מלוקטים מספרי החיד"א 5 כרכים. אגרות והסכמות רבינו חיד"א, עם תולדות חייו, רשימת ספריו, מכון רבינו חיד"א בני ברק, תשס"ו.
הערות שוליים