16,072
עריכות
אין תקציר עריכה |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:הרבנית שיינא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שיינא הורנשטיין]] | [[קובץ:הרבנית שיינא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שיינא הורנשטיין]] | ||
[[קובץ:הרבנית שינא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונה שצולמה לפי ההשערה בשנת [[תרפ"ט]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=77839 פרסום ראשון: הרבנית שיינא]}}]] | [[קובץ:הרבנית שינא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונה שצולמה לפי ההשערה בשנת [[תרפ"ט]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=77839 פרסום ראשון: הרבנית שיינא]}}]] | ||
'''הרבנית שיינא הורנשטיין''' הייתה ביתו השלישית של [[אדמו"ר הריי"צ]] ורעייתו של הרב [[מנחם מענדל הורנשטיין]]. | '''הרבנית שיינא הורנשטיין''' ([[כ"א טבת]] [[תרס"ד]] - [[ב' תשרי]] [[תש"ג]]) הייתה ביתו השלישית של [[אדמו"ר הריי"צ]] ורעייתו של הרב [[מנחם מענדל הורנשטיין]], שנרצחה ב[[שואה]]. | ||
== תולדות חיים == | == תולדות חיים == | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
הרבנית שיינא נודעה בכשרונות נעלים ביותר, וכפי שכתב לה אביה כ"ק אדמו"ר הריי"צ באחד ממכתביו{{הערה|[[ספר המאמרים תשי"א]] עמ' 122, תרגום חופשי מ[[אידיש]].}}: "הסבא (אינני יכול לכתבו עליו כפי שנהוג בדרך כלל לרשום על אלו שאינם חיים בגופם בעולם הזה, הוא חי בליבי ובמחשבתי, זהו הדבר היחיד שיכול להחזיק אותי בחיים, במכתבים גלויים מוכרחני לכתוב כמקובל, אבל האמת היא שהוא חי, הנה אני רואה אותו במחשבתי, והוא) אמר, שתהיי בריאה עם שנים מוצלחות, שיש לך חושים עדינים. "חושים עדינים" הוא תואר נכבד ביותר, ובייחוד כשהוא בא מאישיות מזהירה שכזו", הרבנית זכתה בייחוס ובכבוד השמור למועטים בלבד, שכן היא צאצאית ישירה לכל [[פורטל:נשיאי חב"ד|הנשיאים]] (מלבד גיסה - [[הרבי]]) ([[דור השביעי]]): אביה אדמו"ר הריי"צ (דור שישי), סבא [[אדמו"ר הרש"ב]] (דור חמישי), סבא רבא [[אדמו"ר המהר"ש]] (דור דביעי), סב סבא [[אדמו"ר הצמח צדק]] (דור שלישי), היא חימש של [[אדמו"ר האמצעי]] (דור שני) ונינת שני ניניו (רבי ישראל נח והרבנית רבקה) של [[אדמו"ר הזקן]] (דור ראשון). | הרבנית שיינא נודעה בכשרונות נעלים ביותר, וכפי שכתב לה אביה כ"ק אדמו"ר הריי"צ באחד ממכתביו{{הערה|[[ספר המאמרים תשי"א]] עמ' 122, תרגום חופשי מ[[אידיש]].}}: "הסבא (אינני יכול לכתבו עליו כפי שנהוג בדרך כלל לרשום על אלו שאינם חיים בגופם בעולם הזה, הוא חי בליבי ובמחשבתי, זהו הדבר היחיד שיכול להחזיק אותי בחיים, במכתבים גלויים מוכרחני לכתוב כמקובל, אבל האמת היא שהוא חי, הנה אני רואה אותו במחשבתי, והוא) אמר, שתהיי בריאה עם שנים מוצלחות, שיש לך חושים עדינים. "חושים עדינים" הוא תואר נכבד ביותר, ובייחוד כשהוא בא מאישיות מזהירה שכזו", הרבנית זכתה בייחוס ובכבוד השמור למועטים בלבד, שכן היא צאצאית ישירה לכל [[פורטל:נשיאי חב"ד|הנשיאים]] (מלבד גיסה - [[הרבי]]) ([[דור השביעי]]): אביה אדמו"ר הריי"צ (דור שישי), סבא [[אדמו"ר הרש"ב]] (דור חמישי), סבא רבא [[אדמו"ר המהר"ש]] (דור דביעי), סב סבא [[אדמו"ר הצמח צדק]] (דור שלישי), היא חימש של [[אדמו"ר האמצעי]] (דור שני) ונינת שני ניניו (רבי ישראל נח והרבנית רבקה) של [[אדמו"ר הזקן]] (דור ראשון). | ||
==ילדותה== | ===ילדותה=== | ||
באחת [[התוועדות|ההתוועדויות]] סיפר [[הרבי]] על ילדותה: "פעם אחת אמר כ"ק אדמו"ר הרש"ב לנכדתו שיינדל - שהייתה אז ילדה קטנה - שביום השבת-קודש עליה לעשות הכל לכבוד שבת, לאכול לכבוד שבת, לטייל לכבוד שבת, וכדומה. | באחת [[התוועדות|ההתוועדויות]] סיפר [[הרבי]] על ילדותה: "פעם אחת אמר כ"ק אדמו"ר הרש"ב לנכדתו שיינדל - שהייתה אז ילדה קטנה - שביום השבת-קודש עליה לעשות הכל לכבוד שבת, לאכול לכבוד שבת, לטייל לכבוד שבת, וכדומה. | ||
"השיבה שיינדל: על הכל אני מסכימה, אבל דבר אחד אינני מבינה, איך אפשר לישון לכבוד שבת, כיצד אפשר לכוון הכל תוך כדי שינה?... | "השיבה שיינדל: על הכל אני מסכימה, אבל דבר אחד אינני מבינה, איך אפשר לישון לכבוד שבת, כיצד אפשר לכוון הכל תוך כדי שינה?... | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
ובמקום אחר מסופר{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14942&st=&pgnum=104&hilite= ליקוטי שיחות חלק י"ט עמוד 91].}}, שכאשר אביה אדמו"ר הריי"צ שכר עבורה ועבור אחיותיה מלמד, נמנע אותו מלמד מלספר להן סיפורים "תמוהים", ו[[אדמו"ר הרש"ב]] הורה לפטר את המלמד מייד. את הסיבה לכך הסביר אדמו"ר הרש"ב: "צריך להתחיל דוקא עם אמונה וקבלת-עול ולא עם שכל; גם הענינים המובנים בשכל צריך לעשותם עם קבלת-עול. וכך הוא גם ענין החינוך: צריך לספר לילדים ענינים של מופתים, שהם למעלה מהשכל, וזה נוטע בם אמונה. והטענות שאין זה סדר, ולאיזה צורך צריך להתחיל עם ענינים המבהילים את הרעיון והדומה - באים מהיצר-הרע, המלך זקן וכסיל". | ובמקום אחר מסופר{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14942&st=&pgnum=104&hilite= ליקוטי שיחות חלק י"ט עמוד 91].}}, שכאשר אביה אדמו"ר הריי"צ שכר עבורה ועבור אחיותיה מלמד, נמנע אותו מלמד מלספר להן סיפורים "תמוהים", ו[[אדמו"ר הרש"ב]] הורה לפטר את המלמד מייד. את הסיבה לכך הסביר אדמו"ר הרש"ב: "צריך להתחיל דוקא עם אמונה וקבלת-עול ולא עם שכל; גם הענינים המובנים בשכל צריך לעשותם עם קבלת-עול. וכך הוא גם ענין החינוך: צריך לספר לילדים ענינים של מופתים, שהם למעלה מהשכל, וזה נוטע בם אמונה. והטענות שאין זה סדר, ולאיזה צורך צריך להתחיל עם ענינים המבהילים את הרעיון והדומה - באים מהיצר-הרע, המלך זקן וכסיל". | ||
== חתונתה == | === חתונתה === | ||
ב[[י"ח אייר תרצ"ב]] התקיימו קישורי התנאים שלה עם בן דודה הרב [[מנחם מענדל הורנשטיין (נכד אדמו"ר המהר"ש)|מנחם מענדל הורנשטיין]]. אימו, מרת [[חיה מושקא (בת אדמו"ר המהר"ש)|חיה מושקא]], הייתה בתו של כ"ק [[אדמו"ר מהר"ש]]. | ב[[י"ח אייר תרצ"ב]] התקיימו קישורי התנאים שלה עם בן דודה הרב [[מנחם מענדל הורנשטיין (נכד אדמו"ר המהר"ש)|מנחם מענדל הורנשטיין]]. אימו, מרת [[חיה מושקא (בת אדמו"ר המהר"ש)|חיה מושקא]], הייתה בתו של כ"ק [[אדמו"ר מהר"ש]]. | ||
שורה 29: | שורה 29: | ||
ב[[אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]] ישנם מספר מכתבים אליה ולחתנה, וגם הינם מוזכרים מספר פעמים באגרות אחרות (ראה לדוגמה אגרת תרכא שכתב [[הרבי הריי"צ]] להרבי: "מצורף לזה הנני שולח לך העתק מכ' לפרעסיץ, ותראנו גם לגיסך חתני היקר שי'". וראה גם אגרת תשנ ("חתני רמ"מ שי' הכהן סיפר לי בשם חתני הרב רמ"מ שי'..."), תרלז, ועוד). | ב[[אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]] ישנם מספר מכתבים אליה ולחתנה, וגם הינם מוזכרים מספר פעמים באגרות אחרות (ראה לדוגמה אגרת תרכא שכתב [[הרבי הריי"צ]] להרבי: "מצורף לזה הנני שולח לך העתק מכ' לפרעסיץ, ותראנו גם לגיסך חתני היקר שי'". וראה גם אגרת תשנ ("חתני רמ"מ שי' הכהן סיפר לי בשם חתני הרב רמ"מ שי'..."), תרלז, ועוד). | ||
==במלחמת העולם השנייה== | ===במלחמת העולם השנייה=== | ||
כשיצא [[הרבי הריי"צ]] מ[[פולין]] בעת [[מלחמת העולם השנייה]] לא יצאו חתנו ובתו עימו, משום שחתנו לא רצה להשאיר את אביו שלא היה בקו הבריאות באותה עת, לבדו (ונלב"ע זמן מה לאחר מכן). ולאחר מכן עלתה בעיה אחרת שאישור יציאה לא ניתן לאזרחי פולין, והוא היה אזרח פולין. עם זאת, עוד בהיות [[הרבי הריי"צ]] ב[[ריגא]], פעלה שתדלנותו ש[[ארה"ב]] הסכימה לתת גם לרמ"מ הורנשטיין ולרבנית שיינא אשרות כניסה לתחומה, אך אלה לא ניתנו בפועל. | כשיצא [[הרבי הריי"צ]] מ[[פולין]] בעת [[מלחמת העולם השנייה]] לא יצאו חתנו ובתו עימו, משום שחתנו לא רצה להשאיר את אביו שלא היה בקו הבריאות באותה עת, לבדו (ונלב"ע זמן מה לאחר מכן). ולאחר מכן עלתה בעיה אחרת שאישור יציאה לא ניתן לאזרחי פולין, והוא היה אזרח פולין. עם זאת, עוד בהיות [[הרבי הריי"צ]] ב[[ריגא]], פעלה שתדלנותו ש[[ארה"ב]] הסכימה לתת גם לרמ"מ הורנשטיין ולרבנית שיינא אשרות כניסה לתחומה, אך אלה לא ניתנו בפועל. | ||
שורה 36: | שורה 36: | ||
הרבי הריי"צ החל להשתדל להשיג להם ויזה למדינה אחרת דרכה יוכלו לצאת, אך הדבר עלה בתוהו, והם נשארו בעמק הבכא הנאצי (תקציר מפרשה זו מופיעה באגרות קודש אדמו"ר הריי"צ בהערה לאגרת ד'שנו). | הרבי הריי"צ החל להשתדל להשיג להם ויזה למדינה אחרת דרכה יוכלו לצאת, אך הדבר עלה בתוהו, והם נשארו בעמק הבכא הנאצי (תקציר מפרשה זו מופיעה באגרות קודש אדמו"ר הריי"צ בהערה לאגרת ד'שנו). | ||
== | ===פטירתה=== | ||
[[קובץ:מצבת הרבנית.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שמה בתחתית המציבה]] | [[קובץ:מצבת הרבנית.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שמה בתחתית המציבה]] | ||
שורה 49: | שורה 49: | ||
==סיפור גורלם== | ==סיפור גורלם== | ||
רק בכ"ה [[חשוון]] [[תשי"א]] פירסם הרבי (בהקדמה לקונטרס מאמרים של [[הרבי הריי"צ]] שיצא אז לאור) את מה שעלה בגורלם: | רק בכ"ה [[חשוון]] [[תשי"א]] פירסם הרבי (בהקדמה לקונטרס מאמרים של [[הרבי הריי"צ]] שיצא אז לאור) את מה שעלה בגורלם: | ||
{{ציטוט|תוכן=קונטרס זה מוקדש הוא לזכות בתו הצעירה של כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ הכ"מ גיסתי הרבנית מרת שיינא ולזכות חתנו גיסי הרב מנחם מענדל הכהן בן הרבנית מרת חי' מושקא (בת כ"ק אדמו"ר מהר"ש זצוקללה"ה נבג"מ). | |||
- עד היום אין עוד ידיעות ברורות למדי אודותם - מלבד הבא להלן - ולכן באים שמותיהם כנ"ל, בלי תוספת נוסח ברכת כו' אח"ז - | - עד היום אין עוד ידיעות ברורות למדי אודותם - מלבד הבא להלן - ולכן באים שמותיהם כנ"ל, בלי תוספת נוסח ברכת כו' אח"ז - | ||
שורה 56: | שורה 56: | ||
... על פי מכתבו של מר מרדכי אונררד שיחי', שהי' במחנה טרעבלינקע, נמצא שם - בשנת [[תש"ב]] - ב"באראק" אחד עם גיסי הרב מנחם מנדל הכהן. והוא סיפר לו אשר בבאראק שני שם נמצאים אמו - הרבנית מרת חי' מושקא - ורעיתו - הרבנית מרת שיינא. ט"ו [[אלול]] תש"ב הביא ה"קאפא" להרמ"מ פתקא מרעיתו אשר ביום יד' [[אלול]] נלקחה אמו להובילה להכבשונות. ג' [[תשרי]] תש"ג בא הקאפא וסיפר להם, אשר ביום שני ד[[ראש השנה]] תש"ג הובילו את רעיתו להכבשונות. | ... על פי מכתבו של מר מרדכי אונררד שיחי', שהי' במחנה טרעבלינקע, נמצא שם - בשנת [[תש"ב]] - ב"באראק" אחד עם גיסי הרב מנחם מנדל הכהן. והוא סיפר לו אשר בבאראק שני שם נמצאים אמו - הרבנית מרת חי' מושקא - ורעיתו - הרבנית מרת שיינא. ט"ו [[אלול]] תש"ב הביא ה"קאפא" להרמ"מ פתקא מרעיתו אשר ביום יד' [[אלול]] נלקחה אמו להובילה להכבשונות. ג' [[תשרי]] תש"ג בא הקאפא וסיפר להם, אשר ביום שני ד[[ראש השנה]] תש"ג הובילו את רעיתו להכבשונות. | ||
[[כ"ה חשון תש"ג]] כשחזר מר מרדכי שי' מעבודתו לא מצא את הרב הרמ"מ בבאראק. ואלו שעבדו עמו ספרו לו, אשר לקחוהו ממקום העבודה, עם עוד קבוצת יהודים, על מנת להובילם לכבשונות | [[כ"ה חשון תש"ג]] כשחזר מר מרדכי שי' מעבודתו לא מצא את הרב הרמ"מ בבאראק. ואלו שעבדו עמו ספרו לו, אשר לקחוהו ממקום העבודה, עם עוד קבוצת יהודים, על מנת להובילם לכבשונות.|מרכאות=כן}} | ||
ביום ב' של [[ראש השנה]] נהג הרבי לומר [[קדיש]] לעילוי נשמתה. | ביום ב' של [[ראש השנה]] נהג הרבי לומר [[קדיש]] לעילוי נשמתה. | ||
שורה 82: | שורה 82: | ||
{{בית רבי/אדמו"ר הריי"צ}} | {{בית רבי/אדמו"ר הריי"צ}} | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"ד]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"ד]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ג]] |