יחיאל מיכל אשכנזי: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "{{הערת שוליים|" ב־"{{הערה|") |
||
שורה 14: | שורה 14: | ||
לאחר פטירת חותנו הבעל שם טוב, ירש את ביתו שב[[מז'יבוז']]. | לאחר פטירת חותנו הבעל שם טוב, ירש את ביתו שב[[מז'יבוז']]. | ||
הי' מקורב ל[[המגיד ממזריטש]], ששלח אליו את [[אדמו"ר הזקן]] לסעדו בעת ביקוריו ב[[מזריטש]]. באותם הזדמנויות אמר בפני [[אדמו"ר הזקן]] רי"מ מספר [[מאמר]]י [[דא"ח]] וכן מתורת [[הבעש"ט]]{{הערה|[[ספר בית רבי]] פרק ב'. דף ג' עמוד א'.}}. המאמר 'יביאו לבוש מלכות' שב[[תורה אור]] מבוסס על מאמרים אלו{{ | הי' מקורב ל[[המגיד ממזריטש]], ששלח אליו את [[אדמו"ר הזקן]] לסעדו בעת ביקוריו ב[[מזריטש]]. באותם הזדמנויות אמר בפני [[אדמו"ר הזקן]] רי"מ מספר [[מאמר]]י [[דא"ח]] וכן מתורת [[הבעש"ט]]{{הערה|[[ספר בית רבי]] פרק ב'. דף ג' עמוד א'.}}. המאמר 'יביאו לבוש מלכות' שב[[תורה אור]] מבוסס על מאמרים אלו{{הערה|ראה אגרות קודש[[אדמו"ר הזקן]] עמ' ריב ושם עמ' ריד, וראה[[ספר השיחות]] תר"פ [[תרפ"ז]] עמ' 53.}}. | ||
כאשר היה [[אדמו"ר הזקן]] במזריטש, הוא ינק מתורתם של רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]], רבי [[פנחס מקוריץ]], רבי [[יחיאל מיכל מזלוטשוב]], אך יותר מכולם קיבל מרבי יחיאל{{ | כאשר היה [[אדמו"ר הזקן]] במזריטש, הוא ינק מתורתם של רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]], רבי [[פנחס מקוריץ]], רבי [[יחיאל מיכל מזלוטשוב]], אך יותר מכולם קיבל מרבי יחיאל{{הערה|1=[[ספר השיחות]] [[תש"ח]] [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/maharyatz/sichos/706-10/5/21/198&search=%D7%99%D7%97%D7%99%D7%90%D7%9C משיחת ב' ניסן תש"ח].}}. | ||
מסופר שפעם היה אצלו [[אדמו"ר הזקן]] ב[[ראש השנה]] וכשראה אותו נלהב ובכל זאת שומר על מוחין ודעת, ואמר: "רק יהודי "ליטוואק" בעל [[חכמה]] [[בינה]] ו[[דעת]] יכול להיות נלהב מצד אחד ובעל מוחין מצד שני". | מסופר שפעם היה אצלו [[אדמו"ר הזקן]] ב[[ראש השנה]] וכשראה אותו נלהב ובכל זאת שומר על מוחין ודעת, ואמר: "רק יהודי "ליטוואק" בעל [[חכמה]] [[בינה]] ו[[דעת]] יכול להיות נלהב מצד אחד ובעל מוחין מצד שני". |
גרסה מ־06:31, 24 באוגוסט 2020
רבי יחיאל מיכל אשכנזי מטולוצ'ין כונה גם דייטשל שפירושו האשכנזי, היה חתנו של הבעל שם טוב - בעלה של ביתו אדל
נקרא דייטשל על שם שהיה לובש בגדים יפים ומצוחצחים כמו "דייטשל" - יהודי גרמני.
קורות חיים
נולד לרבי ברוך. תולדותיו לוטות בערפל. מקובל שמוצאו מגרמניה (ומכאן כינויו "אשכנזי", וביידיש: "דער דייטשל") ממנה עבר לפודוליה ושם נמשך לחסידות, אך יש מפקפקים בהשערה זו, ומשערים שמוצאו מאזור מז'יבוז' או טולצ'ין[1]. את הכינוי "דער דייטשל" הם תולים בלבושו המערב-אירופאי.
נשא את רעייתו הצדקנית מרת אדל, בתו של הבעל שם טוב בערך בשנת תצ"ה.
במשך השנים נולדו להם בניהם הרה"ק ר' משה חיים אפרים מסדילקוב והרה"ק ר' ברוך ממז'יבוז' וכן הבת הצדקנית מרת פייגא אמו של הרה"ק רבי נחמן מברסלב.
לימים באו צאצאיו בקשרי השידוכין עם משפחת בית רבי - נכדתו, בת ר' שלמה פריידס התחתנה עם רבי יהודה לייב שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק)
לאחר פטירת חותנו הבעל שם טוב, ירש את ביתו שבמז'יבוז'.
הי' מקורב להמגיד ממזריטש, ששלח אליו את אדמו"ר הזקן לסעדו בעת ביקוריו במזריטש. באותם הזדמנויות אמר בפני אדמו"ר הזקן רי"מ מספר מאמרי דא"ח וכן מתורת הבעש"ט[2]. המאמר 'יביאו לבוש מלכות' שבתורה אור מבוסס על מאמרים אלו[3].
כאשר היה אדמו"ר הזקן במזריטש, הוא ינק מתורתם של רבי מנחם מנדל מויטבסק, רבי פנחס מקוריץ, רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב, אך יותר מכולם קיבל מרבי יחיאל[4].
מסופר שפעם היה אצלו אדמו"ר הזקן בראש השנה וכשראה אותו נלהב ובכל זאת שומר על מוחין ודעת, ואמר: "רק יהודי "ליטוואק" בעל חכמה בינה ודעת יכול להיות נלהב מצד אחד ובעל מוחין מצד שני".
לקריאה נוספת
- מרדכי שרגא באומינגר, אגרות רבנו ישראל בעל שם טוב וחתנו רבי יחיאל מיכל לרבי אברהם גרשון מקיטוב, בתוך: סיני, כרך עא, ניסן-אייר תשל"ב, עמ' רמח-רסט.
- מאיר וונדר, אלף מרגליות, ירושלים תשנ"ג, פריט מס. 886, "רבי יחיאל מיכל אשכנזי ממזבוז".
- הרב שלמה אבי"ש, הרבנית אדל ובעלה הרה"ק רבי יחיאל מיכל זי"ע, בתוך: היכל הבעש"ט: מאסף למשנת החסידות, גיליון ד, ניו יורק: היכל מנחם, תשס"ד. עמ' קכב-קכו.
- סיפורי חסידים - מועדים, ראש השנה. שמועות וסיפורים חלק א'.
הערות שוליים
- ↑ אבי"ש, הרבנית אדל, ובעלה, מצטט את המפקפקים בהשערת מוצאו של אשכנזי. הם גם מצביעים על כך שבנו החורג של הבעל שם טוב, ר' יוסף, נקרא גם הוא אשכנזי וכנראה גם כונה "דער דייטשל" וייתכן שחל בלבול ביניהם בנקודה זו, ולכן מפקפקים גם בעצם יחוס הכינוי "דער דייטשל" לחתנו של הבעל שם טוב.
- ↑ ספר בית רבי פרק ב'. דף ג' עמוד א'.
- ↑ ראה אגרות קודשאדמו"ר הזקן עמ' ריב ושם עמ' ריד, וראהספר השיחות תר"פ תרפ"ז עמ' 53.
- ↑ ספר השיחות תש"ח משיחת ב' ניסן תש"ח.