מעלי קבצים, highauser
8,615
עריכות
(ישר כח על המ"מ, (סלח לי, יותר יפה ללא שורת החיפוש)) |
(←המילה: הרחבה) |
||
שורה 23: | שורה 23: | ||
==המילה== | ==המילה== | ||
===זמן המילה=== | |||
בפרקי דרבי אליעזר{{הערה|פרק כט.}} נאמר שמילת אברהם היתה ב[[יום הכיפורים]], "ובכל שנה ושנה הקב"ה רואה דם הברית של מילה של אברהם אבינו ומכפר על כל עונותינו". ולפי [[רש"י]]{{הערה|לך לך יז, כו.}}, יום זה היה יום מלאת לו תשעים תשע בדיוק, ולישמעאל שלש עשרה שנה בדיוק - ולכך מתכוונת התורה בדיוק לשון הפסוק "בעצם היום הזה". | |||
ה[[רמב"ן]]{{הערה|לך לך יז, כו.}} מקשה על כך ממה שנאמר במקום אחר ברש"י{{הערה|וירא יח, י.}} שכאשר הגיעו המלאכים לאברהם - ביום השלישי למילתו - היה זה [[חג הפסח]]. ולכן, סובר הרמב"ם שלא היתה המילה בדיוק ביום הולדתם של אברהם (ומה שנאמר בפסוק "בעצם היום הזה" - כוונתו להדגיש את מעלתו של אברהם אבינו, שלא התמהמה, ומיד ביום שקיבל את הציווי נימול עם כל 813 ילידי ביתו). | |||
===התייעצות עם ממרא=== | |||
תוכן ההתייעצות: בשפתי חכמים{{הערה|1= [http://www.ateret4u.com/online/f_01861.html#HtmpReportNum0017_L2 וירא יח, א.}} מביא כמה וכמה ביאורים למה התייעץ אברהם עם ממרא: | |||
* לראות אם נאמנים לו | |||
* להגדיל שכרו | |||
* בפרהסיא או בצנעה | |||
* כי מתו ענר ואשכול לפני שמל אברהם | |||
* כדי שיהיה מצווה ועושה | |||
===המילה=== | |||
*הקב"ה החזיק בידו ומל | *הקב"ה החזיק בידו ומל | ||
התורה משבחת את ישמעאל על כך שלמרות היותו בגיל מבוגר לא נמנע מלמול{{הערה|רש"י שם טז, טז.}}. מילתו של ישמעאל היתה קשה יותר משל אברהם כיון שערלתו לא התמעכה, מה שאין כן אברהם{{הערה|בראשית רבה מז, ח. רש"י שם יז, כה.}}. | |||
אברהם קיים את הברית "בעצם היום הזה", היינו בעיצומו של היום - ולא בלילה ובסתר, כאשר לא חשש מאויביו ובני דורו שלא יתנו לו למול{{הערה|בראשית רבה מז, ט. רש"י שם יז, כג. וראה בתו"א לעיל פירוש החסידות על "בעצם היום הזה".}}. | אברהם קיים את הברית "בעצם היום הזה", היינו בעיצומו של היום - ולא בלילה ובסתר, כאשר לא חשש מאויביו ובני דורו שלא יתנו לו למול{{הערה|בראשית רבה מז, ט. רש"י שם יז, כג. וראה בתו"א לעיל פירוש החסידות על "בעצם היום הזה".}}. | ||
כאשר מל אברהם את עבדיו ובני ביתו, הניח את כל הערלות ונוצרה מהן גבעה. לאחר שהתחממו על ידי השמש, התליעו. המדרש אומר שריח זה היה חביב לפני הקב"ה כ[[קטורת]] וכ[[קרבן עולה]], והוא הבטיח שכאשר [[עם ישראל]] יצטרכו לרחמים, ירחם עליהם בזכות אותו הריח{{הערה|בראשית רבה מז, ו.}}. | כאשר מל אברהם את עבדיו ובני ביתו, הניח את כל הערלות ונוצרה מהן גבעה. לאחר שהתחממו על ידי השמש, התליעו. המדרש אומר שריח זה היה חביב לפני הקב"ה כ[[קטורת]] וכ[[קרבן עולה]], והוא הבטיח שכאשר [[עם ישראל]] יצטרכו לרחמים, ירחם עליהם בזכות אותו הריח{{הערה|בראשית רבה מז, ו.}}. | ||
===פריעה=== | |||
לא ניתנה לאברהם{{הערה|יבמות עא, ב.}}, אבל קיימה כלא מצווה ועושה{{מקור}}. | |||
ע"ד החסידות: באגרות קודש{{הערה|1= [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/1/26 ח"א אגרת כ"ו].}} ובהנסמן שם. | |||
==בעקבות המילה== | ==בעקבות המילה== |