רמת גן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 50: | שורה 50: | ||
*הרב [[ישראל צבי הבר]]. | *הרב [[ישראל צבי הבר]]. | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:קהילות חב"ד בארץ הקודש]]. |
גרסה מ־08:22, 21 בנובמבר 2008
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
שורשי קהילת חב"ד ברמת גן נמצאים כנראה בתקופת אדמו"ר הרש"ב ואפשר אף מעט קודם לכך.
בית הכנסת "סוכת שלום"
בית כנסת חב"ד הראשון היה ממוקם במרכז העיר. ראש העיר דאז מר קריניצי היה מעורב בעזרה לבית כנסת זה. התכתבות בין הרבי לבינו מאוחר יותר בנושא זה קיימת באגרות קודש.
מיקומו של בית הכנסת היה בקרבת מקום למיקומו היום. במשך הזמן הוזז מעט בית הכנסת בעקבות בניית בתים חדשים במקום. שמו של בית הכנסת הוא: "סוכת שלום" - על שם כ"ק אדמו"ר הריי"צ" כתובתו היום: רח' האשל פינת רח' הרוא"ה.
בבית כנסת זה התקבצו חסידים שהגיעו מרוסיה רובם תלמידי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש, כרב בית הכנסת מונה הרב ר' משה אקסלרוד שכיהן ברבנות זו עד סוף חייו בעלמא דין. בבית כנסת זה התפללו בין השאר: רבי רפאל נחמן כהן, ר' ישראל לייב ליפשיץ ועוד, מאוחר יותר התפללו שם : ר' אהרון אופן, ר' בליקוב ועוד. הקהילה אופיינה ברוח חסידית מתוך אהבת ישראל. בשמחת תורה אז המנהג היה שבשמחת תורה החסידים היו הולכים מבית אחד למשנהו ומתועדים והולכים תוך כדי ריקודים ו'קולעס' ברחובות העיר. ונכנסים היו מרוב שמחה יתירה לבית הכנסת דרך חלונותיו.
רבנות בית הכנסת והקהילה
אחר פטירת הרב משה אקסלרוד נשא ברבנות בנו ר' גדליה אקסלרוד שי' .לאחר זמן עזב את מקום מגוריו ועבר לחיפה. אז נתמנה לכהן ברבנות בית הכנסת בהוראת הרבי הרב שלום דוב ליפשיץ, שהיה רב באזור.
בית הכנסת "היכל מרדכי"
במשך הזמן גדלה הקהילה והיה צורך בבית כנסת נוסף. השמועה אומרת שביסוד בית הכנסת החדש עמדה התביעה לבית כנסת חבד"י יותר מובהק, הדבר בא לידי ביטוי בין השאר, שבבית כנסת הותיק הורשה למנין הראשון, המוקדם, להתפלל בנוסח תפילה שאינו חב"די.
כך קם לו בית כנסת חדש של ה"שפיץ חב"ד" (כפי שכונה אז) בתרומת אחד החסידים שנדבה רוחו ותרם מגרש שלם לבנינו. שנים לאחר מכן אחר פטירת גבאי בית הכנסת המסור ר' מרדכי גרוזמן נקרא בית הכנסת על שמו "היכל מרדכי".
ממתפללי בית הכנסת המאוחרים בלט ר' מאיר בליזי'נסקי ע"ה, שפעל רבות בחוגים שונים באזור.
מינוי רב לבית הכנסת
תחילה לא היה לבית הכנסת רב. לימים, סיפר הגבאי, שהרבי ביקש שימונה לכהן ברבנות בית הכנסת הרב שלום דוב ליפשיץ שיחיה. וכך לאחר זמן מונה לכהונה זו ועד היום ממשיך בה לאויו"ט.
בית חב"ד
אחר זמן הגיע לעיר בשליחות הרבי הרב מרדכי גל שפתח בית חב"ד במרכז העיר ופועל בה פעילות עניפה עד היום.
בבורסת יהלומים שבעיר קיים בית חב"ד נוסף בראשות הרב חגי הלוי.
רבני הקהילה
- הרב משה אקסלרוד ע"ה.
- הרב גדליה אקסלרוד שיחיה.
- הרב שלום דוב ליפשיץ שיחיה.
מדמויות הקהילה
- הרב רפאל נחמן כהן.
- הרב ישראל לייב ליפשיץ.
- הרב אהרון אופן.
- הרב מאיר בליז'ינסקי.
- הרב משה מרדכי עמרמי.
- הרב ישראל צבי הבר..