הלל מפריטש: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (שוחזר מעריכה של 79.180.10.179 (שיחה) לעריכה האחרונה של 109.160.136.185) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:פלח הרמון.jpg|שמאל|ממוזער|180px|ספר 'פלח הרימון']] | [[קובץ:פלח הרמון.jpg|שמאל|ממוזער|180px|ספר 'פלח הרימון']] | ||
רבי '''הלל הלוי מ'פאריטש'''' נולד לאביו ר' מאיר מאליסאוו בשנת [[תקנ"ה]]. הסתלק ביום ה[[שבת]] [[י"א מנחם אב תרכ"ד]] בעיר [[חרסון]]. | רבי '''הלל הלוי מ'פאריטש'''' נולד לאביו ר' מאיר מאליסאוו בשנת [[תקנ"ה]]. הסתלק ביום ה[[שבת]] [[י"א מנחם אב תרכ"ד]] בעיר [[חרסון]]. מגדול משפיעי חב"ד לדורותיהם. | ||
מילדותו שקד על לימוד ה[[תורה]] ונקרא "העילוי מחומץ" | מילדותו שקד על לימוד ה[[תורה]] ונקרא "העילוי מחומץ". כבר בגיל 13 היה בקי בש"ס ופוסקים, למד ספרי קבלה והיה בקי בכל כתבי האריז"ל, ונהג אף להתפלל בכוונותיו. וכמנהג המקובלים התנהג בפרישות ועסק ב[[תענית|תעניות]], גלויות וסיגופים. לאחר מכן נסע לר' [[מרדכי מטשרנוביל]] והחל ללכת ב[[דרכי החסידות]]. | ||
== מתקרב לאדמו"ר הזקן == | == מתקרב לאדמו"ר הזקן == | ||
ר' הלל היה חסיד [[טשרנוביל]] עד שיום אחד שמע חזרה על מאמר חסידות של אדמו"ר הזקן מרבי זלמן מזעזמער ונתפס קשות. מחשש לתגובת רבו, שאכן לימים הייתה קשה וחריפה, ברח משטרנוביל והיה עובר עיירה אחר עיירה בה אדמו"ר הזקן היה עובר בדרך נידודיו. אולם בכל עיירה אליה הגיע, אדמו"ר הזקן הקדימו ויצא את העיר. ומשום כך מעולם לא פגשו פנים מול פנים. באחת הפעמים החליט רבי הלל להתחכם והגיע לעיירה מתוכננת טרם בואו של אדמו"ר הזקן, והתחבא תחת לשולחן שבו היה צפוי לדרוש בחסידות, תוך שבאמתחתו הכין שאלה חמורה שיבקש לתרץ במסכת ערכין. כאשר אדמו"ר הזקן נכנס, שמע אותו אומר בניגונו הקדוש "האברך שיש לו שאלה במסכת ערכין, שיעריך את עצמו תחילה, ורק אחר כך יבוא וישאל". כששמע זאת רבי הלל התעלף על מקומו תחת השולחן, וקם רק לאחר שאדמו"ר הזקן סיים את דרשתו העמוקה בחסידות ואף כבר יצא את העיר. | |||
את אדמו"ר הזקן לא פגש ר' הלל אלא רק שמע את הד קולו <ref>[[ספר השיחות]] [[תרח"צ]] ע' 276. [[אגרות קודש]] [[אדמו"ר שליט"א]] חלק ג' ע' קלב</ref>. | את אדמו"ר הזקן לא פגש ר' הלל אלא רק שמע את הד קולו <ref>[[ספר השיחות]] [[תרח"צ]] ע' 276. [[אגרות קודש]] [[אדמו"ר שליט"א]] חלק ג' ע' קלב</ref>. | ||
ר | משכך זכה להתקשר רק עם אדמו"ר האמצעי ועם אדמו"ר הצמח-צדק, כאשר רבי זלמן מזעזמער נותר כמשפיעו הראשי. וביחס לשאלתו לגבי קפדתו של הרבי מטשרנוביל, השיב לו אדמו"ר האמצעי שאם הוא באמת רבי בוודאי שהוא לא מקפיד. הוא החל ללמוד ב[[ספר התניא]] של [[אדמו"ר הזקן]] החליט ללמוד וללמד את תורת חסידות חב"ד. זכה ואצה לו הדרך וזכה להיות מגדולי משפיעי חב"ד לדורותיה. הניח מאמרים רבים של אדמו"ר האמצעי והצמח-צדק עם ביאוריו והסבריו המאלפים, כדרך המשפיעים שעניינם היה לבאר את דברי רבותיהם בהרחבה ובסדר הגיוני. | ||
== עם אדמו"ר האמצעי == | == עם אדמו"ר האמצעי == | ||
שורה 22: | שורה 19: | ||
התיישב בעיר פאריטש ואנשי קהילת [[באברויסק]] הסמוכה קיבלו את ר' הלל כרב ואב"ד. | התיישב בעיר פאריטש ואנשי קהילת [[באברויסק]] הסמוכה קיבלו את ר' הלל כרב ואב"ד. | ||
אדמו"ר האמצעי מינה אותו ל[[משפיע]] ושלח אליו בחורים להדריכם בדרך החסידות וכך גם עשה [[אדמו"ר הצמח צדק]]. | אדמו"ר האמצעי מינה אותו ל[[משפיע]] ושלח אליו בחורים להדריכם בדרך החסידות וכך גם עשה [[אדמו"ר הצמח צדק]]. וזכה להיקרא עד היום "גדול משפיעי חב"ד". | ||
== עם אדמו"ר הצמח צדק == | == עם אדמו"ר הצמח צדק == | ||
שורה 51: | שורה 48: | ||
==ספריו== | ==ספריו== | ||
*'''אמרי נועם''' - מאמרים על [[ראש השנה]], [[פורים]] ו[[שביעי של פסח]]. נדפס לראשונה בווילנא בשנת [[תרל"ו]] על ידי הרב לוי יצחק שימנוביץ ובפעם השניה בשנת [[תשנ"ה]] ב[[ניו יורק]]. שם הספר הוא בגימטריה: "הרב הגדול הלל הלוי". | *'''אמרי נועם''' - מאמרים על [[ראש השנה]], [[פורים]] ו[[שביעי של פסח]]. נדפס לראשונה בווילנא בשנת [[תרל"ו]] על ידי הרב לוי יצחק שימנוביץ ובפעם השניה בשנת [[תשנ"ה]] ב[[ניו יורק]]. שם הספר הוא בגימטריה: "הרב הגדול הלל הלוי". באופן מפתיע נכדיו טוענים כי הדברים המובאים שם משמו מעט לא מדוייקים, שכן הם נכתבו על-ידי אברכים צעירים מידי. | ||
*'''ליקוטי ביאורים''': ביאור על הספרים [[קונטרס ההתפעלות]] ו[[נר מצוה ותורה אור]] (שכתב [[דובער שניאורי (אדמו"ר האמצעי)|אדמו"ר האמצעי]]). | *'''ליקוטי ביאורים''': ביאור על הספרים [[קונטרס ההתפעלות]] ו[[נר מצוה ותורה אור]] (שכתב [[דובער שניאורי (אדמו"ר האמצעי)|אדמו"ר האמצעי]]). | ||
*'''מאמרי השתטחות'''. | *'''מאמרי השתטחות'''. | ||
*'''[[פלח הרימון]]''' - על בראשית, שמות, ויקרא ושיר השירים. | *'''[[פלח הרימון]]''' - על בראשית, שמות, ויקרא ושיר השירים. | ||
* ביאורים על שער היחוד לאדמו"ר האמצעי. | |||
* רמ"ח אותיות - כתבו תלמידו הרשג"א, כפי ששמע מפי קודשו. | |||
==ניגוניו== | ==ניגוניו== |
גרסה מ־15:56, 15 בדצמבר 2011
![](/images/thumb/2/2c/%D7%A4%D7%9C%D7%97_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%9F.jpg/180px-%D7%A4%D7%9C%D7%97_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%9F.jpg)
רבי הלל הלוי מ'פאריטש' נולד לאביו ר' מאיר מאליסאוו בשנת תקנ"ה. הסתלק ביום השבת י"א מנחם אב תרכ"ד בעיר חרסון. מגדול משפיעי חב"ד לדורותיהם.
מילדותו שקד על לימוד התורה ונקרא "העילוי מחומץ". כבר בגיל 13 היה בקי בש"ס ופוסקים, למד ספרי קבלה והיה בקי בכל כתבי האריז"ל, ונהג אף להתפלל בכוונותיו. וכמנהג המקובלים התנהג בפרישות ועסק בתעניות, גלויות וסיגופים. לאחר מכן נסע לר' מרדכי מטשרנוביל והחל ללכת בדרכי החסידות.
מתקרב לאדמו"ר הזקן
ר' הלל היה חסיד טשרנוביל עד שיום אחד שמע חזרה על מאמר חסידות של אדמו"ר הזקן מרבי זלמן מזעזמער ונתפס קשות. מחשש לתגובת רבו, שאכן לימים הייתה קשה וחריפה, ברח משטרנוביל והיה עובר עיירה אחר עיירה בה אדמו"ר הזקן היה עובר בדרך נידודיו. אולם בכל עיירה אליה הגיע, אדמו"ר הזקן הקדימו ויצא את העיר. ומשום כך מעולם לא פגשו פנים מול פנים. באחת הפעמים החליט רבי הלל להתחכם והגיע לעיירה מתוכננת טרם בואו של אדמו"ר הזקן, והתחבא תחת לשולחן שבו היה צפוי לדרוש בחסידות, תוך שבאמתחתו הכין שאלה חמורה שיבקש לתרץ במסכת ערכין. כאשר אדמו"ר הזקן נכנס, שמע אותו אומר בניגונו הקדוש "האברך שיש לו שאלה במסכת ערכין, שיעריך את עצמו תחילה, ורק אחר כך יבוא וישאל". כששמע זאת רבי הלל התעלף על מקומו תחת השולחן, וקם רק לאחר שאדמו"ר הזקן סיים את דרשתו העמוקה בחסידות ואף כבר יצא את העיר.
את אדמו"ר הזקן לא פגש ר' הלל אלא רק שמע את הד קולו [1].
משכך זכה להתקשר רק עם אדמו"ר האמצעי ועם אדמו"ר הצמח-צדק, כאשר רבי זלמן מזעזמער נותר כמשפיעו הראשי. וביחס לשאלתו לגבי קפדתו של הרבי מטשרנוביל, השיב לו אדמו"ר האמצעי שאם הוא באמת רבי בוודאי שהוא לא מקפיד. הוא החל ללמוד בספר התניא של אדמו"ר הזקן החליט ללמוד וללמד את תורת חסידות חב"ד. זכה ואצה לו הדרך וזכה להיות מגדולי משפיעי חב"ד לדורותיה. הניח מאמרים רבים של אדמו"ר האמצעי והצמח-צדק עם ביאוריו והסבריו המאלפים, כדרך המשפיעים שעניינם היה לבאר את דברי רבותיהם בהרחבה ובסדר הגיוני.
עם אדמו"ר האמצעי
3 שנים עבד על מנת להגיע לדרגא של "טוב באמת" ולאחר הכנה זו נסע לראשונה בחודש אלול תקע"א לליובאוויטש אל אדמו"ר האמצעי ונשאר בסמוך אליו.
משנת תקע"ח החל לנדוד בישובים קטנים על מנת לאסוף כספים לפדיון שבויים ולהחזקת אנשי הצבא היהודים (קנטוניסטים) במאכל כשר, בהתאם להוראת אדמו"ר האמצעי. במושובות אליהם היה מגיע בחבל חרסון, אמר בכל מקום חסידות אף לפני היהודים הפשוטים, זאת על פי הוראת אדמו"ר האמצעי "א ציבלע זאל ווערן אבער חסידות וועט מען חזר'ט" (תהיה בצל אך תחזור חסידות), זאת כיון שאף הנשמה מבינה.
התיישב בעיר פאריטש ואנשי קהילת באברויסק הסמוכה קיבלו את ר' הלל כרב ואב"ד.
אדמו"ר האמצעי מינה אותו למשפיע ושלח אליו בחורים להדריכם בדרך החסידות וכך גם עשה אדמו"ר הצמח צדק. וזכה להיקרא עד היום "גדול משפיעי חב"ד".
עם אדמו"ר הצמח צדק
רבי אברהם דוד לאוואט (סב סבו של הרבי) פעל אצל אדמו"ר הצמח צדק שר' הלל ייסע לערי רוסיה מדי שנה להחזקת התורה והיהדות ולהפצת תורת חב"ד ור' הלל חיבב אותו ביותר.
נהג להשמיע לתלמידיו סיפורים מחיי זקני החסידים והנהגתם תוך השמעת ניגונים בין הדברים. הלחין ניגון לפיוט שכתב האר"י הקדוש "אזמר בשבחין".
רשם את כל אשר שמע מרבותיו והוסיף ביאורים משלו, התנהג בתכלית הענווה והשפלות ומסר נפשו גם על דקדוק קל של דברי סופרים ועל הנהגה טובה שהנהיג בנפשו. עד חצות היום לערך עסק בתורה ותפילה, לאחר מכן פתח את דלתות ביתו לכל דורש והשתדל מאוד לסייע ולהטיב לעניים.
פעל על עצמו שיוכל לשלוט על הקורה עמו, בליל שבת כנהוג אצל רבותינו נשיאנו לישון כיון שזמן זה הוא זמן שינה למעלה, פעל ר' הלל כשיגיע זמן זה הוא ירדם, דוגמא נוספת מנהגו של ר' הלל היה לא לעבור על עגלה על גשר, כשהיו מגיעים לגשר היה ר' הלל מתעורר לבד.
נהג להקפיד ברמה עצומה ובמסירות נפש על כל תג ואות, ואף על חומרות נוספות, לדוגמא לא היה נוסע בכבישים שנבנו על ידי הצאר, כן נהג לצום הרבה.
בערוב ימיו לא נראתה הלבנה לקידוש החודש, הכניס ר' הלל פ"נ לאדמו"ר הצ"צ, וכמענה הבטיח לו הצ"צ שתצא הלבנה, לאחר מכן כשנראתה הלבנה אמר שאינו יודע אם כוחותיו היו עומדים לו בגיל כזה לעמוד במקרה שלא תראה הלבנה.
על חסיד שהתבטא פעם שהוא נוהג בחומרא מסוימת כי הינו תלמיד ר' הלל, אמר אדמו"ר המהר"ש; ר' הלל זיכך את הטבע שלו במשך עשרים ושמונה שנים, גם על חסיד שהתבטא לפני הרבי כי ר' ניסן נעמנוב דומה לר' הלל, ענה כ"ק אד"ש בפליאה ר' הלל?!
אחד מהפתגמים הידועים אודות ר' הלל, שלאדמו"ר הצמח צדק היו שני חסידים וחצי, כשלהחצי הכוונה לר' הלל שהיה חצי רבי, עם זאת ביטולו לרבי היה ביטול עצום, שהגיע פעם לר' אהרן מקארלין והלה אמר לפניו חסידות התלהב ר' הלל ואמר, האדון הוא אדון אך לא שלי, והעבד הוא עבד אך לא שלך.
עם רבי אייזק מהומיל
מקובל מפי חסידים כי חבירו הטוב והקרוב ביותר היה החסיד הגאון האדיר רבי יצחק אייזיק מהומיל'יע. מפורסם לומר כי רבי אייזיק מהומיל היה בגדר "משכיל" ואילו חבירו רבי הלל מפארטיש היה בגדר "עובד". וביאר הרבי הריי"ץ, לא שחלילה זה היה עובד וזה היה משכיל ותו לא, אלא שזה התחלתו היתה בהשכלה אבל גם היה עובד, וזה התחיל מעבודה אבל גם היה משכיל.
הסתלקותו
בשנת תרכ"ד חל תשעה באב ביום חמישי. ר' הלל היה בעיר ניקולייב והרגיש חולשה. לאחר הצום שאל: 'היכן היו הרבנים?'(שלא אסרו עליו לצום) וביקש שיעבירו אותו במהירות לעיר חרסון היות ונהג שלא לצאת לדרך ביום שישי. לפני חצות יום השישי הגיע לחרסון וביום השבת י"א מנחם אב תרכ"ד החזיר את נשמתו לבורא.
ראשי פרקים מתולדותיו כתב הרבי וזה נדפס בריש ספריו - פלח הרימון על ספרים בראשית ושמות - הוצאת קה"ת.
ספריו
- אמרי נועם - מאמרים על ראש השנה, פורים ושביעי של פסח. נדפס לראשונה בווילנא בשנת תרל"ו על ידי הרב לוי יצחק שימנוביץ ובפעם השניה בשנת תשנ"ה בניו יורק. שם הספר הוא בגימטריה: "הרב הגדול הלל הלוי". באופן מפתיע נכדיו טוענים כי הדברים המובאים שם משמו מעט לא מדוייקים, שכן הם נכתבו על-ידי אברכים צעירים מידי.
- ליקוטי ביאורים: ביאור על הספרים קונטרס ההתפעלות ונר מצוה ותורה אור (שכתב אדמו"ר האמצעי).
- מאמרי השתטחות.
- פלח הרימון - על בראשית, שמות, ויקרא ושיר השירים.
- ביאורים על שער היחוד לאדמו"ר האמצעי.
- רמ"ח אותיות - כתבו תלמידו הרשג"א, כפי ששמע מפי קודשו.
ניגוניו
רבי הלל הלחין קרוב לעשרים ניגונים שמתאפיינים בעמקות המחשבה כשהיא קשורה בהתרגשות והתפעלות הלב. אחד מדרכי ואופני חינוכו של ר' הלל את האברכים הצעירים אותם היו שולחים אליו אדמו"ר האמצעי והצמח צדק, היה ללמדם איך מנגנים ניגונים חסידיים בהרגש הלב:
- ניגון הגדול לר' הלל מפאריטש
- ניגון לר' הלל מפאריטש (א)
- ניגון לר' הלל מפאריטש (ב)
- ניגון לר' הלל מפאריטש (ג)
- ניגון לר' הלל מפאריטש (ד)
- ניגון לר' הלל מפאריטש (ה)
- ניגון לר' הלל מפאריטש (ו)
קישורים חיצוניים
- ניגוני ר' הלל מפאריטש, ברשימת ניגוני חב"ד, אתר 'היכל מנחם'. (דרושה תוכנת RealPlayer audio)
- כך התגלה מקום קברו כתבה בשבועון בית משיח מאת נתן אברהם.
הערות שוליים
- ↑ ספר השיחות תרח"צ ע' 276. אגרות קודש אדמו"ר שליט"א חלק ג' ע' קלב