משקל עודף: הבדלים בין גרסאות בדף
(הוספת ערך) |
(הגהה לפי הנוסח המדויק בלקוטי שיחות ששם המקור) |
||
(10 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''משקל עודף''' היא הגדרה רפואית לאדם שבגופו יש הצטברות עודפת של שומן העלולה לגרום לפגיעה בבריאות. ההשמנה עלולה להיגרם מסגנון אורח חיים, אכילה מרובה של מזונות העתירים בסוכר ובשומנים, מחסור בפעילות גופנית, וכן מושפעת מהטבע הגופני כשאחוזים רבים מהאוכלוסיה יש להם נטייה להשמנה. | [[קובץ:דיאטה.jpg|ממוזער|'''לכתבו ע"ד''' [=על דבר] '''ששוקל יותר מדי ודאגתו עד"ז''' [=על דבר זה] '''וגם ע"ז''' [=על זה] '''שקשה לו למעט באכו"ש''' [=באכילה ושתיה] '''- לדעתי 1) מגזימים הרופאים בהערכתם ההיזק שע"י דיקייט (תוס' משקל) של האדם, 2) היסח הדעת – עכ"פ [=על כל פנים] שלילת התבוננות תמידית בזה – תקל ההתאפקות מאכו"ש''' [=מאכילה ושתיה] '''יתרים – עכ"פ''' [=על־כל־פנים], '''תחזק מנוח"נ''' [=מנוחת הנפש] '''ובמילא גם המעטאַבאָליזם''' (=חילוף החומרים) '''דהאדם למעט בהשומן שיתר מהמידה, ועוד וג"ז''' [=וגם זה] '''עיקר – שיעבוד השם בשמחה. אזכיר עוה"פ עה"צ. להודיעו תוכן המצו"ב'''{{ש}} (מענה מתאריך אדר"ח אייר ה'תשל"ט){{הערה|שם=גוכיק}}.]] | ||
'''משקל עודף''' היא הגדרה רפואית לאדם שבגופו יש הצטברות עודפת של שומן העלולה לגרום לפגיעה בבריאות. ההשמנה עלולה להיגרם מסגנון אורח חיים, אכילה מרובה של מזונות העתירים בסוכר ובשומנים, מחסור בפעילות גופנית, וכן מושפעת מהטבע הגופני, כשאחוזים רבים מהאוכלוסיה יש להם נטייה להשמנה. | |||
ההשמנה מוכרת על ידי גופי הבריאות ברחבי העולם כמחלה, כשמעל 20% המאוכלוסיה מוגדרים כבעלי משקל עודף, ולפי ארגוני הבריאות נמצאים בקבוצת סיכון לחלות במחלות לב, בעיות בתפקודי הכבד והכליות, סוכרת ויתר לחץ דם. | ההשמנה מוכרת על ידי גופי הבריאות ברחבי העולם כמחלה, כשמעל 20% המאוכלוסיה מוגדרים כבעלי משקל עודף, ולפי ארגוני הבריאות נמצאים בקבוצת סיכון לחלות במחלות לב, בעיות בתפקודי הכבד והכליות, סוכרת ויתר לחץ דם. | ||
==דיאטה== | |||
'''דיאטת הרזיה''' היא אורח חיים תזונתי, שמטרתו להוביל לגירעון מתמשך בקלוריות המוביל לירידה במסת [[גוף האדם|הגוף]] והפחתה ממשקלו. לעיתים חלק מהדיאטה כוללת הסרת הבשר מתפריט המזון, כמו ה[[צמחונות]]. | |||
==קיצור קיבה== | |||
'''הצרת קיבה''' (או "קיצור קיבה") הוא שמו של [[ניתוח]] שמיועד לטיפול בהשמנת יתר. בניתוח זה מתקינים טבעת מתכווננת סביב החלק העליון של ה[[קיבה]]. באופן זה נוצר כיס קיבה קטן בנפח עשרים מטר מעוקב ומעבר צר אל עבר החלק הגדול של הקיבה. כשישה שבועות לאחר הניתוח מנפחים את הטבעת באמצעות הזלפת נוזל דרך מאגר תת-עורי המחובר אליה. באופן זה ניתן להדק את הטבעת ולהקטין את קוטר המעבר. התקנת הטבעת בניתוח הצרת קיבה יוצרת תחושת שובע מוקדמת ומסייעת בהקטנת כמות ה[[מזון]] הנצרך. המטופלים חשים באופן טבעי פחות צורך לאכול. כל המזון מעוכל לאחר מכן באופן דומה למצב שלפני הניתוח. אין שינוי בתפקוד מערכת העיכול. הירידה במשקל מושגת מכך שיש ירידה משמעותית בצריכת מזון עקב הרגשת שובע לאחר אכילת כמויות מזון קטנות מאד{{הערה|ראו [https://chabad.info/tzarchanut/282806/ מאמר צרכנות] באתר {{אינפו}}.}}. | |||
==ביהדות== | ==ביהדות== | ||
בתורה מכונה אדם שמן בתואר | בתורה מכונה אדם שמן בתואר ב[[תורה]] "איש בריא"{{הערה|שופטים ג, יז "ועגלון איש בריא מאוד". ובמצודת דוד: "זה היתה סיבת מיתתו, כי על היותו שמן ובעל בשר, יקשה עליו ההקמה, וטרוד בה, ולא היה נשמר מאהוד". ובמלבי"ם: "שהיה איש שמן, כמו עשרה בקר בריאים". ועל דרך זה ביחזקאל לד, כ: "לָכֵ֗ן כֹּ֥ה אָמַ֛ר אֲ-דֹ-נָ֥-י יֱ-הֹ-וִ֖-ה אֲלֵיהֶ֑ם הִנְנִי־אָ֕נִי וְשָֽׁפַטְתִּי֙ בֵּֽין־שֶׂ֣ה בִרְיָ֔ה וּבֵ֥ין שֶׂ֖ה רָזָֽה", בראשית מא, ב: "וְהִנֵּ֣ה מִן־הַיְאֹ֗ר עֹלֹת֙ שֶׁ֣בַע פָּר֔וֹת יְפ֥וֹת מַרְאֶ֖ה וּבְרִיאֹ֣ת בָּשָׂ֑ר וַתִּרְעֶ֖ינָה בָּאָֽחוּ". מלכים א' ה, ג: "עֲשָׂרָ֨ה בָקָ֜ר בְּרִאִ֗ים וְעֶשְׂרִ֥ים בָּקָ֛ר רְעִ֖י וּמֵ֣אָה צֹ֑אן לְ֠בַ֠ד מֵאַיָּ֤ל וּצְבִי֙ וְיַחְמ֔וּר וּבַרְבֻּרִ֖ים אֲבוּסִֽים". שמואל א' ב, כט: "לָ֣מָּה תִבְעֲט֗וּ בְּזִבְחִי֙ וּבְמִנְחָתִ֔י אֲשֶׁ֥ר צִוִּ֖יתִי מָע֑וֹן וַתְּכַבֵּ֤ד אֶת־בָּנֶ֙יךָ֙ מִמֶּ֔נִּי לְהַבְרִיאֲכֶ֗ם מֵרֵאשִׁ֛ית כׇּל־מִנְחַ֥ת יִשְׂרָאֵ֖ל לְעַמִּֽי". יחזקאל לד, ג: "אֶת־הַחֵ֤לֶב תֹּאכֵ֙לוּ֙ וְאֶת־הַצֶּ֣מֶר תִּלְבָּ֔שׁוּ הַבְּרִיאָ֖ה תִּזְבָּ֑חוּ הַצֹּ֖אן לֹ֥א תִרְעֽוּ". [המילה "בריא" כאן היא במשמעות של בעל גוף].}} ובלשון חז"ל בתואר "בעל בשר"{{הערה|משנה מסכת שבת יט, ו: "ואם היה בעל בשר, מתקנו מפני מראית העין".}}. | ||
על ה[[אמורא]] רב פפא בר אבא מסופר שהיה בעל בשר{{הערה|[[תלמוד בבלי]] [[בבא קמא]] י, ב ו[[פירוש רש"י]].}}. כמו כן מסופר שכאשר ה[[תנאים]] רבי ישמעאל בן רבי יוסי ו[[רבי אלעזר בן רבי שמעון]] היו משוחחים ביניהם, היו יכולים לעבור בין רגליהם צמד [[בקר]] מבלי לגעת בהם. בנוסף מונה ה[[גמרא]] את גודל גופם של [[רבי יוחנן]] ו[[רב פפא]]{{הערה|[[מסכת בבא מציעא]] פד, א. לפי ספר היוחסין גם דברי הגמרא כאן מכוונים לרב פפא '''בר אבא'''.}}. ה[[תוספות]] מבארים שכוונת הגמרא בכך היא כדי שלא יוציאו לעז על בני אדם שגם הם בעלי בשר{{הערה|[[תוספות]] [[בבא מציעא]] שם.}}. | |||
[[אדמו"ר הריי"צ]] מספר בשם אביו [[אדמו"ר הרש"ב]]: {{ציטוטון|בתענוג נפשי על אלוקות יכול להיות מזה שמנונית בגוף. אומרים על הר' [[מנחם נחום מצ'רנוביל|נחום מטשרנאביל]] שהיה שמן בגופו מעניית [[אמן]] [[יהא שמיה רבא]]}}{{הערה|[[הרבי]], ספר [[היום יום]] טו תמוז.}}. | |||
ביחס למניעת אדם את עצמו מאכילה ושתיה של דברים המזיקים לו, אף שלאדם אסור למנוע את עצמו מאכילה ושתיה ללא סיבה{{הערה|בבא קמא צא, ב: "ר"א הקפר ברבי מה ת"ל (במדבר ו, יא) וכפר עליו מאשר חטא על הנפש וכי באיזה נפש חטא זה אלא שציער עצמו מן היין והלא דברים ק"ו ומה זה שלא ציער עצמו אלא מן היין נקרא חוטא המצער עצמו מכל דבר על אחת כמה וכמה". רמב"ם הלכות דעות פ"ג ה"א (המונע עצמו מכל דבר). שו"ת הריב"ש סי' קפו. שולחן ערוך אדמו"ר הזקן אורח חיים סימן קנה, א. חושן משפט שם דיני נזקי גוף ונפש ודיניהם, ד.}}, כאשר עושה זאת לצרכי בריאותו, ולא מונע את עצמו באופן שגוזר על עצמו לגמרי שלא להכניס מאכל ומשקה זה לפיו, אלא רק שממעיט בכך - אין בזה איסור כלל{{הערה|1=[http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=981&cat=9&haoro=5 הרב חיים רפפורט, הערות וביאורים אהלי תורה ג' תמוז תשס"ט, בעניני החובל בעצמו ודייעט]. וראה שו"ת משנה הלכות (חלק ה' סרצ"ט): "רבוי האכילה אינה משובחת בישראל ולא אמרו כל המרבה באכילה הרי זה משובח אלא צדיק אוכל לשובע נפשו . . . ואין לך סרסור לעבירה יותר מרבוי אכילה . . . האוכלים מעט כדי קיום נפשם אלא שאינם עבים בבשר אין בזה איסור, ואדרבה מצוה קעבדי, והגם כי אין כוונתם לשם מצוה גם בלי דעת נפש טוב. ואפילו לפי מה שמבואר בירושלמי [סוף מס' קידושין] דעתיד אדם ליתן את הדין על כל פרי שראה ולא נהנה ממנה, מ"מ אין החיוב לאכול עד שימלא כריסו מהם אלא אדרבה, וכמ"ש, וזה פשוט. ולכן פשוט הני נשי דאכלי מעט שלא להתעבות מן המאכל אין בזה שום איסור . . . ודאי אם הרופא אומר שיזיק להם לבריאת הגוף אז אסורות לעשות כן אבל כל זמן שהרופא אינו אומר שהוא סכנה מותרות לעשות כן, ומצוה קעבדי".}}. | ביחס למניעת אדם את עצמו מאכילה ושתיה של דברים המזיקים לו, אף שלאדם אסור למנוע את עצמו מאכילה ושתיה ללא סיבה{{הערה|בבא קמא צא, ב: "ר"א הקפר ברבי מה ת"ל (במדבר ו, יא) וכפר עליו מאשר חטא על הנפש וכי באיזה נפש חטא זה אלא שציער עצמו מן היין והלא דברים ק"ו ומה זה שלא ציער עצמו אלא מן היין נקרא חוטא המצער עצמו מכל דבר על אחת כמה וכמה". רמב"ם הלכות דעות פ"ג ה"א (המונע עצמו מכל דבר). שו"ת הריב"ש סי' קפו. שולחן ערוך אדמו"ר הזקן אורח חיים סימן קנה, א. חושן משפט שם דיני נזקי גוף ונפש ודיניהם, ד.}}, כאשר עושה זאת לצרכי בריאותו, ולא מונע את עצמו באופן שגוזר על עצמו לגמרי שלא להכניס מאכל ומשקה זה לפיו, אלא רק שממעיט בכך - אין בזה איסור כלל{{הערה|1=[http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=981&cat=9&haoro=5 הרב חיים רפפורט, הערות וביאורים אהלי תורה ג' תמוז תשס"ט, בעניני החובל בעצמו ודייעט]. וראה שו"ת משנה הלכות (חלק ה' סרצ"ט): "רבוי האכילה אינה משובחת בישראל ולא אמרו כל המרבה באכילה הרי זה משובח אלא צדיק אוכל לשובע נפשו . . . ואין לך סרסור לעבירה יותר מרבוי אכילה . . . האוכלים מעט כדי קיום נפשם אלא שאינם עבים בבשר אין בזה איסור, ואדרבה מצוה קעבדי, והגם כי אין כוונתם לשם מצוה גם בלי דעת נפש טוב. ואפילו לפי מה שמבואר בירושלמי [סוף מס' קידושין] דעתיד אדם ליתן את הדין על כל פרי שראה ולא נהנה ממנה, מ"מ אין החיוב לאכול עד שימלא כריסו מהם אלא אדרבה, וכמ"ש, וזה פשוט. ולכן פשוט הני נשי דאכלי מעט שלא להתעבות מן המאכל אין בזה שום איסור . . . ודאי אם הרופא אומר שיזיק להם לבריאת הגוף אז אסורות לעשות כן אבל כל זמן שהרופא אינו אומר שהוא סכנה מותרות לעשות כן, ומצוה קעבדי".}}. | ||
שורה 10: | שורה 21: | ||
==יחס הרבי== | ==יחס הרבי== | ||
הרבי התייחס לתופעת ההשמנה שבדור האחרון כתוצאה מהשפע הגשמי הפכה להיות נפוצה יותר ויותר, והדגיש מספר נקודות ביחס לזה: | הרבי התייחס לתופעת ההשמנה שבדור האחרון כתוצאה מהשפע הגשמי הפכה להיות נפוצה יותר ויותר, והדגיש מספר נקודות ביחס לזה: | ||
*הרופאים מגזימים בהערכות הרפואיות בגודל הנזק של תוספת משקל{{הערה|שם=גוכיק|1=[https://col.org.il/news/119751 מה כתב הרבי למי שדואג בשל עודף משקל?] {{COL}}}}. | *הרופאים מגזימים בהערכות הרפואיות בגודל הנזק של תוספת משקל{{הערה|שם=גוכיק|1=[https://col.org.il/news/119751 מה כתב הרבי למי שדואג בשל עודף משקל?] {{COL}}. נדפס ב[[אגרות קודש]] חלק ל"א עמוד קו - קז.}}. | ||
*דווקא הסחת הדעת מהנושא, יכולה להקל את ההתמודדות ולסייע להתאפק מאכילה מרובה{{הערה|שם=גוכיק}}. | *דווקא הסחת הדעת מהנושא, יכולה להקל את ההתמודדות ולסייע להתאפק מאכילה מרובה{{הערה|שם=גוכיק}}. | ||
*מנוחת הנפש, כשהאדם לא לחוץ מהמשקל שלו, מקל באופן ישיר על חילוף החומרים בגוף ועל הירידה במשקל{{הערה|שם=גוכיק}}. | *מנוחת הנפש, כשהאדם לא לחוץ מהמשקל שלו, מקל באופן ישיר על חילוף החומרים בגוף ועל הירידה במשקל{{הערה|שם=גוכיק}}. | ||
====דיאטה==== | |||
*אין שום תועלת בלכפות אורח חיים חדש על אדם בוגר, וזה צריך להגיע ממנו{{הערה|שם=קטן|1=[http://chabadpedia.co.il/images/a/a9/%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%A7%D7%98%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5.pdf תשורה קטן-מוסקוביץ עמוד 42].}}. | *אין שום תועלת בלכפות אורח חיים חדש על אדם בוגר, וזה צריך להגיע ממנו{{הערה|שם=קטן|1=[http://chabadpedia.co.il/images/a/a9/%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%A7%D7%98%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5.pdf תשורה קטן-מוסקוביץ עמוד 42].}}. | ||
*לפעמים עצם הלחץ גורם לאדם להימנע מטיפול ודווקא כשירפו ממנו - הוא יפנה לקבל עזרה מקצועית{{הערה|שם=קטן}}. | *לפעמים עצם הלחץ גורם לאדם להימנע מטיפול ודווקא כשירפו ממנו - הוא יפנה לקבל עזרה מקצועית{{הערה|שם=קטן}}. | ||
*כשהרופא מורה על דיאטה, יש לעשות זאת במתינות וללא התלהבות, העלולה להזיק לעצבים{{הערה|[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=4589&CategoryID=1117 מתוך [[יחידות]] של אחד החסידים].}}. | |||
*{{ציטוטון|בנוגע לאכילה ודיעטע – אינו נוגע כל-כך מה שאוכלים (ובלבד שיהיה כשר כדבעי), כי אם כוונת האכילה: למלאות תאווה או רעבונו בלבד, או בשביל להיות בריא ובמילא לעשות מעשים טובים וכו'}}{{הערה|מענה מ[[כ' אייר]] [[תשל"ג]] - [[אגרות קודש]] חלק כ"ז עמוד שח ו[[ליקוט מענות קודש]] [[תשל"ב]] - [[תשל"ג]] עמוד 152.}}. | |||
====ניתוח הצרת הקיבה==== | |||
*חבל להסתבך בניתוח כזה רק בשביל כבדות בשר. כך כותב הרבי: {{ציטוטון|לפלא השאלה הַלהסתבך בניתוח . . דהקטנת הקיבה ותוצאותיו '''הבלתי''' ברורות (ככל הדרוש) וכו'! - והסיבה היחידה - שהמדוברת תי' כבדת בשר?! ומופרך.}}{{הערה|[[אגרות קודש]] חלק לה עמוד נג.}}. אך מובן שבמקרים שיש סיבות טובות הדבר תלוי בחוות-דעת הרופא. | |||
==ראו גם== | |||
*[[צמחונות]] | |||
*[[רפואה מונעת]] | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/4074487 דיאטה בריאה]''' {{וידאו}} {{בית חבד}} | |||
*'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/2007055 מה גורם לכם להשמין?]''', אתר בית חב"ד {{בית חבד}} | |||
*'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3495732 יש לנו טיפ לדיאטה טובה]''', אתר בית חב"ד {{בית חבד}} | *'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3495732 יש לנו טיפ לדיאטה טובה]''', אתר בית חב"ד {{בית חבד}} | ||
*הרב מענדי קמינקר, '''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/559769 אל תאמרו "מה", אימרו "מדוע"]''', אתר בית חב"ד {{בית חבד}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:בריאות]] | [[קטגוריה:בריאות]] |
גרסה אחרונה מ־17:15, 4 ביולי 2024
![](/images/thumb/5/53/%D7%93%D7%99%D7%90%D7%98%D7%94.jpg/300px-%D7%93%D7%99%D7%90%D7%98%D7%94.jpg)
(מענה מתאריך אדר"ח אייר ה'תשל"ט)[1].
משקל עודף היא הגדרה רפואית לאדם שבגופו יש הצטברות עודפת של שומן העלולה לגרום לפגיעה בבריאות. ההשמנה עלולה להיגרם מסגנון אורח חיים, אכילה מרובה של מזונות העתירים בסוכר ובשומנים, מחסור בפעילות גופנית, וכן מושפעת מהטבע הגופני, כשאחוזים רבים מהאוכלוסיה יש להם נטייה להשמנה.
ההשמנה מוכרת על ידי גופי הבריאות ברחבי העולם כמחלה, כשמעל 20% המאוכלוסיה מוגדרים כבעלי משקל עודף, ולפי ארגוני הבריאות נמצאים בקבוצת סיכון לחלות במחלות לב, בעיות בתפקודי הכבד והכליות, סוכרת ויתר לחץ דם.
דיאטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
דיאטת הרזיה היא אורח חיים תזונתי, שמטרתו להוביל לגירעון מתמשך בקלוריות המוביל לירידה במסת הגוף והפחתה ממשקלו. לעיתים חלק מהדיאטה כוללת הסרת הבשר מתפריט המזון, כמו הצמחונות.
קיצור קיבה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הצרת קיבה (או "קיצור קיבה") הוא שמו של ניתוח שמיועד לטיפול בהשמנת יתר. בניתוח זה מתקינים טבעת מתכווננת סביב החלק העליון של הקיבה. באופן זה נוצר כיס קיבה קטן בנפח עשרים מטר מעוקב ומעבר צר אל עבר החלק הגדול של הקיבה. כשישה שבועות לאחר הניתוח מנפחים את הטבעת באמצעות הזלפת נוזל דרך מאגר תת-עורי המחובר אליה. באופן זה ניתן להדק את הטבעת ולהקטין את קוטר המעבר. התקנת הטבעת בניתוח הצרת קיבה יוצרת תחושת שובע מוקדמת ומסייעת בהקטנת כמות המזון הנצרך. המטופלים חשים באופן טבעי פחות צורך לאכול. כל המזון מעוכל לאחר מכן באופן דומה למצב שלפני הניתוח. אין שינוי בתפקוד מערכת העיכול. הירידה במשקל מושגת מכך שיש ירידה משמעותית בצריכת מזון עקב הרגשת שובע לאחר אכילת כמויות מזון קטנות מאד[2].
ביהדות[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתורה מכונה אדם שמן בתואר בתורה "איש בריא"[3] ובלשון חז"ל בתואר "בעל בשר"[4].
על האמורא רב פפא בר אבא מסופר שהיה בעל בשר[5]. כמו כן מסופר שכאשר התנאים רבי ישמעאל בן רבי יוסי ורבי אלעזר בן רבי שמעון היו משוחחים ביניהם, היו יכולים לעבור בין רגליהם צמד בקר מבלי לגעת בהם. בנוסף מונה הגמרא את גודל גופם של רבי יוחנן ורב פפא[6]. התוספות מבארים שכוונת הגמרא בכך היא כדי שלא יוציאו לעז על בני אדם שגם הם בעלי בשר[7].
אדמו"ר הריי"צ מספר בשם אביו אדמו"ר הרש"ב: "בתענוג נפשי על אלוקות יכול להיות מזה שמנונית בגוף. אומרים על הר' נחום מטשרנאביל שהיה שמן בגופו מעניית אמן יהא שמיה רבא"[8].
ביחס למניעת אדם את עצמו מאכילה ושתיה של דברים המזיקים לו, אף שלאדם אסור למנוע את עצמו מאכילה ושתיה ללא סיבה[9], כאשר עושה זאת לצרכי בריאותו, ולא מונע את עצמו באופן שגוזר על עצמו לגמרי שלא להכניס מאכל ומשקה זה לפיו, אלא רק שממעיט בכך - אין בזה איסור כלל[10].
יחס הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי התייחס לתופעת ההשמנה שבדור האחרון כתוצאה מהשפע הגשמי הפכה להיות נפוצה יותר ויותר, והדגיש מספר נקודות ביחס לזה:
- הרופאים מגזימים בהערכות הרפואיות בגודל הנזק של תוספת משקל[1].
- דווקא הסחת הדעת מהנושא, יכולה להקל את ההתמודדות ולסייע להתאפק מאכילה מרובה[1].
- מנוחת הנפש, כשהאדם לא לחוץ מהמשקל שלו, מקל באופן ישיר על חילוף החומרים בגוף ועל הירידה במשקל[1].
דיאטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אין שום תועלת בלכפות אורח חיים חדש על אדם בוגר, וזה צריך להגיע ממנו[11].
- לפעמים עצם הלחץ גורם לאדם להימנע מטיפול ודווקא כשירפו ממנו - הוא יפנה לקבל עזרה מקצועית[11].
- כשהרופא מורה על דיאטה, יש לעשות זאת במתינות וללא התלהבות, העלולה להזיק לעצבים[12].
- "בנוגע לאכילה ודיעטע – אינו נוגע כל-כך מה שאוכלים (ובלבד שיהיה כשר כדבעי), כי אם כוונת האכילה: למלאות תאווה או רעבונו בלבד, או בשביל להיות בריא ובמילא לעשות מעשים טובים וכו'"[13].
ניתוח הצרת הקיבה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- חבל להסתבך בניתוח כזה רק בשביל כבדות בשר. כך כותב הרבי: "לפלא השאלה הַלהסתבך בניתוח . . דהקטנת הקיבה ותוצאותיו הבלתי ברורות (ככל הדרוש) וכו'! - והסיבה היחידה - שהמדוברת תי' כבדת בשר?! ומופרך."[14]. אך מובן שבמקרים שיש סיבות טובות הדבר תלוי בחוות-דעת הרופא.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- דיאטה בריאה
- מה גורם לכם להשמין?, אתר בית חב"ד
- יש לנו טיפ לדיאטה טובה, אתר בית חב"ד
- הרב מענדי קמינקר, אל תאמרו "מה", אימרו "מדוע", אתר בית חב"ד
הערות שוליים
- ↑ 1.0 1.1 1.2 1.3 מה כתב הרבי למי שדואג בשל עודף משקל?
. נדפס באגרות קודש חלק ל"א עמוד קו - קז.
- ↑ ראו מאמר צרכנות באתר
.
- ↑ שופטים ג, יז "ועגלון איש בריא מאוד". ובמצודת דוד: "זה היתה סיבת מיתתו, כי על היותו שמן ובעל בשר, יקשה עליו ההקמה, וטרוד בה, ולא היה נשמר מאהוד". ובמלבי"ם: "שהיה איש שמן, כמו עשרה בקר בריאים". ועל דרך זה ביחזקאל לד, כ: "לָכֵ֗ן כֹּ֥ה אָמַ֛ר אֲ-דֹ-נָ֥-י יֱ-הֹ-וִ֖-ה אֲלֵיהֶ֑ם הִנְנִי־אָ֕נִי וְשָֽׁפַטְתִּי֙ בֵּֽין־שֶׂ֣ה בִרְיָ֔ה וּבֵ֥ין שֶׂ֖ה רָזָֽה", בראשית מא, ב: "וְהִנֵּ֣ה מִן־הַיְאֹ֗ר עֹלֹת֙ שֶׁ֣בַע פָּר֔וֹת יְפ֥וֹת מַרְאֶ֖ה וּבְרִיאֹ֣ת בָּשָׂ֑ר וַתִּרְעֶ֖ינָה בָּאָֽחוּ". מלכים א' ה, ג: "עֲשָׂרָ֨ה בָקָ֜ר בְּרִאִ֗ים וְעֶשְׂרִ֥ים בָּקָ֛ר רְעִ֖י וּמֵ֣אָה צֹ֑אן לְ֠בַ֠ד מֵאַיָּ֤ל וּצְבִי֙ וְיַחְמ֔וּר וּבַרְבֻּרִ֖ים אֲבוּסִֽים". שמואל א' ב, כט: "לָ֣מָּה תִבְעֲט֗וּ בְּזִבְחִי֙ וּבְמִנְחָתִ֔י אֲשֶׁ֥ר צִוִּ֖יתִי מָע֑וֹן וַתְּכַבֵּ֤ד אֶת־בָּנֶ֙יךָ֙ מִמֶּ֔נִּי לְהַבְרִיאֲכֶ֗ם מֵרֵאשִׁ֛ית כׇּל־מִנְחַ֥ת יִשְׂרָאֵ֖ל לְעַמִּֽי". יחזקאל לד, ג: "אֶת־הַחֵ֤לֶב תֹּאכֵ֙לוּ֙ וְאֶת־הַצֶּ֣מֶר תִּלְבָּ֔שׁוּ הַבְּרִיאָ֖ה תִּזְבָּ֑חוּ הַצֹּ֖אן לֹ֥א תִרְעֽוּ". [המילה "בריא" כאן היא במשמעות של בעל גוף].
- ↑ משנה מסכת שבת יט, ו: "ואם היה בעל בשר, מתקנו מפני מראית העין".
- ↑ תלמוד בבלי בבא קמא י, ב ופירוש רש"י.
- ↑ מסכת בבא מציעא פד, א. לפי ספר היוחסין גם דברי הגמרא כאן מכוונים לרב פפא בר אבא.
- ↑ תוספות בבא מציעא שם.
- ↑ הרבי, ספר היום יום טו תמוז.
- ↑ בבא קמא צא, ב: "ר"א הקפר ברבי מה ת"ל (במדבר ו, יא) וכפר עליו מאשר חטא על הנפש וכי באיזה נפש חטא זה אלא שציער עצמו מן היין והלא דברים ק"ו ומה זה שלא ציער עצמו אלא מן היין נקרא חוטא המצער עצמו מכל דבר על אחת כמה וכמה". רמב"ם הלכות דעות פ"ג ה"א (המונע עצמו מכל דבר). שו"ת הריב"ש סי' קפו. שולחן ערוך אדמו"ר הזקן אורח חיים סימן קנה, א. חושן משפט שם דיני נזקי גוף ונפש ודיניהם, ד.
- ↑ הרב חיים רפפורט, הערות וביאורים אהלי תורה ג' תמוז תשס"ט, בעניני החובל בעצמו ודייעט. וראה שו"ת משנה הלכות (חלק ה' סרצ"ט): "רבוי האכילה אינה משובחת בישראל ולא אמרו כל המרבה באכילה הרי זה משובח אלא צדיק אוכל לשובע נפשו . . . ואין לך סרסור לעבירה יותר מרבוי אכילה . . . האוכלים מעט כדי קיום נפשם אלא שאינם עבים בבשר אין בזה איסור, ואדרבה מצוה קעבדי, והגם כי אין כוונתם לשם מצוה גם בלי דעת נפש טוב. ואפילו לפי מה שמבואר בירושלמי [סוף מס' קידושין] דעתיד אדם ליתן את הדין על כל פרי שראה ולא נהנה ממנה, מ"מ אין החיוב לאכול עד שימלא כריסו מהם אלא אדרבה, וכמ"ש, וזה פשוט. ולכן פשוט הני נשי דאכלי מעט שלא להתעבות מן המאכל אין בזה שום איסור . . . ודאי אם הרופא אומר שיזיק להם לבריאת הגוף אז אסורות לעשות כן אבל כל זמן שהרופא אינו אומר שהוא סכנה מותרות לעשות כן, ומצוה קעבדי".
- ↑ 11.0 11.1 תשורה קטן-מוסקוביץ עמוד 42.
- ↑ מתוך יחידות של אחד החסידים.
- ↑ מענה מכ' אייר תשל"ג - אגרות קודש חלק כ"ז עמוד שח וליקוט מענות קודש תשל"ב - תשל"ג עמוד 152.
- ↑ אגרות קודש חלק לה עמוד נג.