נתן אלתרמן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) מ (←יחסו לחב"ד: תיקון קישור) |
||
(גרסת ביניים אחת של אותו משתמש אינה מוצגת) | |||
שורה 24: | שורה 24: | ||
במהלך השנים השתתף מספר פעמים ב[[התוועדות|התוועדויות]] [[י"ט כסלו]] ב[[כפר חב"ד]]{{הערה|בשנת תשי"ט אף אמר אלתרמן למשפיע הרב [[שלמה חיים קסלמן]]: "דברי התורה עוררונו לחוש משהו מטיב הערכים שעליהם אתם שומרים. נכסים אלה המופקדים בידיכם הם מן הנעלים בנכסי העם, ואכן לא רק למען עצמכם בלבד אתם מחזיקים בהם. תודה לכל אלה אשר חלקו לנו, אם ביודעים ואם בלא יודעים, מחום ליבם ושאר רוחם".}}. | במהלך השנים השתתף מספר פעמים ב[[התוועדות|התוועדויות]] [[י"ט כסלו]] ב[[כפר חב"ד]]{{הערה|בשנת תשי"ט אף אמר אלתרמן למשפיע הרב [[שלמה חיים קסלמן]]: "דברי התורה עוררונו לחוש משהו מטיב הערכים שעליהם אתם שומרים. נכסים אלה המופקדים בידיכם הם מן הנעלים בנכסי העם, ואכן לא רק למען עצמכם בלבד אתם מחזיקים בהם. תודה לכל אלה אשר חלקו לנו, אם ביודעים ואם בלא יודעים, מחום ליבם ושאר רוחם".}}. | ||
ברבים משיריו מזכיר אלתרמן את שורשיו החב"דיים{{הערה|למשל, בשיר 'שלום': "פנסים נעים ברוח/סתיו נוהם זמירות חב"ד/בכיכר תוסס ויכוח/בין הנגד והבעד".}}. בשנת [[תשי"ג]] אף פרסם שיר תחת הכותרת "הטלגרמה של חב"ד"{{הערה|1=[ | ברבים משיריו מזכיר אלתרמן את שורשיו החב"דיים{{הערה|למשל, בשיר 'שלום': "פנסים נעים ברוח/סתיו נוהם זמירות חב"ד/בכיכר תוסס ויכוח/בין הנגד והבעד".}}. בשנת [[תשי"ג]] אף פרסם שיר תחת הכותרת "הטלגרמה של חב"ד"{{הערה|1=[https://col.org.il/news/57167 אלתרמן בשיר הלל לחב"ד], באתר [[חב"ד און ליין]].}}, בו כותב על גבורתם של חסידי חב"ד ברוסיה הסובייטית. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
[[קטגוריה:משוררים]] | [[קטגוריה:משוררים]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ל]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ל]] | ||
גרסה אחרונה מ־21:16, 4 ביולי 2022
![](/images/thumb/1/10/Screenshot_20180510-133548_1.jpg/300px-Screenshot_20180510-133548_1.jpg)
נתן אלתרמן (ט' באב ה'תר"ע - כ' באדר ה'תש"ל) היה משורר ומחזאי ישראלי.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נתן אלתרמן נולד בעיר ורשה שבפולין, להוריו יצחק ובלה אלתרמן. אימו היא בת למשפחת ליבוביץ - מגזע חסידי חב"ד.
בשנת ה'תרע"ד עברה משפחתו למוסקבה, ומשם לקייב ולאחר מכן לקישינב, שם פורסמו שיריו הראשונים. בשנת תרפ"ה עלה עם משפחתו לארץ ישראל, שם התיישב בתל אביב.
בהיותו בן 19 נסע ללמוד באוניברסיטת סורבון שבצרפת, וכשחזר לארץ כעבור שלוש שנים, החל לפרסם את שיריו בעיתונות הישראלית, ובעיקר בעיתונים "הארץ" ו"דבר".
במלחמת תש"ח התגייס לצה"ל, והשתתף בקרב על שחרור באר שבע.
לאחר מלחמת ששת הימים היה שותף להקמת "התנועה למען ארץ ישראל השלימה", שהתנגדה למסירת שטחים מארץ ישראל.
היה בקשר עם חסידי חב"ד בתל אביב, והיה מגיע לעיתים לבית הכנסת נחלת בנימין, במיוחד היה בקשר עם המשפיע הגאון הרב משה גוראריה, שנפגשו לעתים קרובות לשיחה והיו מנגנים יחד ניגונים חב"דיים[1].
אלתרמן נפטר בכ' באדר ה'תש"ל. במהלך השבעה, ארגנה קהילת חב"ד בתל אביב מניינים בביתו.
יחסו לחב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
אלתרמן היה קשור בקשר משמעותי לסבתו, שטרנה ליבוביץ, לבית פרומקין, שהייתה חסידת חב"ד עד יום מותה.
במהלך השנים השתתף מספר פעמים בהתוועדויות י"ט כסלו בכפר חב"ד[2].
ברבים משיריו מזכיר אלתרמן את שורשיו החב"דיים[3]. בשנת תשי"ג אף פרסם שיר תחת הכותרת "הטלגרמה של חב"ד"[4], בו כותב על גבורתם של חסידי חב"ד ברוסיה הסובייטית.
הערות שוליים
- ↑ אלתרמן, חב"ד וחג הסוכות, היום הושק שטר 200 החדש של אלתרמן
- ↑ בשנת תשי"ט אף אמר אלתרמן למשפיע הרב שלמה חיים קסלמן: "דברי התורה עוררונו לחוש משהו מטיב הערכים שעליהם אתם שומרים. נכסים אלה המופקדים בידיכם הם מן הנעלים בנכסי העם, ואכן לא רק למען עצמכם בלבד אתם מחזיקים בהם. תודה לכל אלה אשר חלקו לנו, אם ביודעים ואם בלא יודעים, מחום ליבם ושאר רוחם".
- ↑ למשל, בשיר 'שלום': "פנסים נעים ברוח/סתיו נוהם זמירות חב"ד/בכיכר תוסס ויכוח/בין הנגד והבעד".
- ↑ אלתרמן בשיר הלל לחב"ד, באתר חב"ד און ליין.