ש: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(5 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{אות| | {{אות| | ||
|תמונה=[[קובץ:שין.jpg|150px|מרכז]]}} | |תמונה=[[קובץ:שין.jpg|150px|מרכז]]}} | ||
האות '''ש''' היא האות ה21 מאותיות [[לשון הקודש]]. | האות '''ש'''' ('''שי"ן''' \ '''שִׁין או שִׂין''') היא האות ה21 מאותיות [[לשון הקודש]]. | ||
==צורתה== | ==צורתה== | ||
כתב [[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|שו"ע הרב או"ח סימן לו}}: | על האות שי"ן כתב [[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|שו"ע הרב או"ח סימן לו}}: | ||
ב' ראשיה הראשונים יהיו כעין [[יו"ד]] שפניה למעלה מטעם שנתבאר למעלה{{הערה|באות [[ט|טי"ת]].}} וראשה הג' כעין [[ז']] ולפי קבלת [[האר"י]] ז"ל כל השיני"ן שב[[תפילין]] יהיו ג' קוין כג' [[ו|ווי"ן]] ישרות. | |||
וצריך לדבק ראש האמצעי לצד שמאל למטה ולא יהא מושב רחב למטה, אלא חד לצד שמאל לכתחלה, ואז יהיו כל הג' ראשים עומדים למטה על רגל אחת כמו ה[[קו"ף]] וה[[רי"ש]]: | וצריך לדבק ראש האמצעי לצד שמאל למטה ולא יהא מושב רחב למטה, אלא חד לצד שמאל לכתחלה, ואז יהיו כל הג' ראשים עומדים למטה על רגל אחת כמו ה[[קו"ף]] וה[[רי"ש]]: | ||
==ענינה== | ==ענינה== | ||
האות ש' מרמזת על [[נה"י]] של [[זעיר אנפין]] העולים לדרגת [[חב"ד]] בשבת קודש בעת עליית העולמות{{הערה|שער הכוונות קבלת שבת}}. | האות ש' מרמזת על [[נה"י]] של [[זעיר אנפין]] העולים לדרגת [[חב"ד]] בשבת קודש בעת עליית העולמות{{הערה|שער הכוונות קבלת שבת}}. | ||
שורה 18: | שורה 22: | ||
===שם שד"י=== | ===שם שד"י=== | ||
איתא בס' הזוהר אות ש' קאי אחד כרעא. ר"ל כי תמונת אות הש' היא ש' שורקת, כלומר הג' יודין שעל [גבי] הג' קווים הם דוגמת שורק. כי אור הבהירות והשפע בא מהחכמה, י', דרך ג' קווים שהם תמונת ג' ווי"ם המתפשטים מג' יודי"ן שעל ראשיהם. ואלו הג' קוין קיימי אהאי כרעא דיעקב קאים ביה שהוא רגל התחתון של הש', ובו מתחבר ומתצמצם להשפיע בד', לשון ד"ל, כדי שתסבול זה הבהירות. וזהו אות הד' שבשם שד"י. ואור החכמה מתגלה בסוף, וזהו אות י' שבשם שד"י. וזהו צירוף שד"י. ובזה אמר לעולמו ד"י, שהיה מלובש ומעוטף בו שם הוי"ה ב"ה{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/magid/ot/13/73&search=%D7%95%D7%A8%D7%91+%D7%97%D7%A1%D7%93 אור תורה וארא עג]}}. | איתא בס' הזוהר אות ש' קאי אחד כרעא. ר"ל כי תמונת אות הש' היא ש' שורקת, כלומר הג' יודין שעל [גבי] הג' קווים הם דוגמת שורק. כי אור הבהירות והשפע בא מהחכמה, י', דרך ג' קווים שהם תמונת ג' ווי"ם המתפשטים מג' יודי"ן שעל ראשיהם. ואלו הג' קוין קיימי אהאי כרעא דיעקב קאים ביה שהוא רגל התחתון של הש', ובו מתחבר ומתצמצם להשפיע בד', לשון ד"ל, כדי שתסבול זה הבהירות. וזהו אות הד' שבשם שד"י. ואור החכמה מתגלה בסוף, וזהו אות י' שבשם שד"י. וזהו צירוף שד"י. ובזה אמר לעולמו ד"י, שהיה מלובש ומעוטף בו שם הוי"ה ב"ה{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/magid/ot/13/73&search=%D7%95%D7%A8%D7%91+%D7%97%D7%A1%D7%93 אור תורה וארא עג]}}. | ||
==קישורים חיצוניים== | |||
*אהרן לייב רסקין, '''[https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/137093/jewish/Shin-Sin.htm האות שי"ן]''', בתוך 'אותיות של אור - משמעות הלא"ף בית העברי', בהוצאת [[ועד שיחות באנגלית]] {{בית חבד}} (אנגלית) | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אותיות]] | [[קטגוריה:אותיות]] |
גרסה מ־20:12, 1 ביולי 2024
האות ש | |||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||
אותיות האל"ף בי"ת | |||||||||||||||||||||||||||||
א | ב | ג | ד | ה | ו | ||||||||||||||||||||||||
ז | ח | ט | י | כ | ל | ||||||||||||||||||||||||
מ | נ | ס | ע | פ | צ | ||||||||||||||||||||||||
ק | ר | ש | ת | ||||||||||||||||||||||||||
אותיות סופיות | |||||||||||||||||||||||||||||
|
נוטריקון - חילופי אותיות | |
---|---|
אתב"ש · אלב"מ · אכב"י · רל"א שערים · גימטריא · כתב מזוזה | |
סוגי אותיות | |
אתוון רברבין · אתוון זעירין · תגים המחשבה · הדיבור · החקיקה · הכתיבה רשימו · אש שחורה · אש לבנה |
האות ש' (שי"ן \ שִׁין או שִׂין) היא האות ה21 מאותיות לשון הקודש.
צורתה
על האות שי"ן כתב אדמו"ר הזקן[1]:
ב' ראשיה הראשונים יהיו כעין יו"ד שפניה למעלה מטעם שנתבאר למעלה[2] וראשה הג' כעין ז' ולפי קבלת האר"י ז"ל כל השיני"ן שבתפילין יהיו ג' קוין כג' ווי"ן ישרות.
וצריך לדבק ראש האמצעי לצד שמאל למטה ולא יהא מושב רחב למטה, אלא חד לצד שמאל לכתחלה, ואז יהיו כל הג' ראשים עומדים למטה על רגל אחת כמו הקו"ף והרי"ש:
ענינה
האות ש' מרמזת על נה"י של זעיר אנפין העולים לדרגת חב"ד בשבת קודש בעת עליית העולמות[3].
הש ציורה ג' יודין וכ למטה מהם והיודין בתוכה, והם רמז לשלשה אבות ראשונים והכסא הרומזת בכ למטה מהם והיא רמז למלכות בית דוד, והיא כללות הבנין והיא המרכבה, כי האבות הם הם המרכבה העליונה והרגל הרביעי הוא דוד שהמלכות שלו וכבר כתבתי לך כי הכ רמז למלכות.
והאות בעצמה מורה בנצח עליון שהוא הבינה א-להי המרכבה למעלה מן הבנין ועיקר הענין, ואינה בכלל מנין הז'.
וכן היא רמז לד' מחנות שכינה, וכן לד' יסודות למטה וכן ארבע יסודות עליוני עליונות, והם אותיות אמ"ש, והם מים מימין אש משמאל ואויר בנתיים ועפר למטה, ועל זה ארז"ל הכל היה מן העפר וכו' ואפי' גלגל חמה וה ש רמז לזה בצורתה וציורה וג' יודין אשר בש רמז לשלש רוחניות והכ רמז לעולם הבנין כלו שמקבל כל מה שלמעלה כי הי אשר בצד ימין נותנת כח בשורת הימין והי אשר בצד שמאל נותנת כח בשורת השמאל והי האמצעית בקו האמצעי והבן זה.
והש של ד' יודין היא חסדים גדולים רחמים מרובים.[4].
שם שד"י
איתא בס' הזוהר אות ש' קאי אחד כרעא. ר"ל כי תמונת אות הש' היא ש' שורקת, כלומר הג' יודין שעל [גבי] הג' קווים הם דוגמת שורק. כי אור הבהירות והשפע בא מהחכמה, י', דרך ג' קווים שהם תמונת ג' ווי"ם המתפשטים מג' יודי"ן שעל ראשיהם. ואלו הג' קוין קיימי אהאי כרעא דיעקב קאים ביה שהוא רגל התחתון של הש', ובו מתחבר ומתצמצם להשפיע בד', לשון ד"ל, כדי שתסבול זה הבהירות. וזהו אות הד' שבשם שד"י. ואור החכמה מתגלה בסוף, וזהו אות י' שבשם שד"י. וזהו צירוף שד"י. ובזה אמר לעולמו ד"י, שהיה מלובש ומעוטף בו שם הוי"ה ב"ה[5].
קישורים חיצוניים
- אהרן לייב רסקין, האות שי"ן, בתוך 'אותיות של אור - משמעות הלא"ף בית העברי', בהוצאת ועד שיחות באנגלית
(אנגלית)