יהודה אריה פרלוב: הבדלים בין גרסאות בדף
(Cat-a-lot: העביר מקטגוריה:אדמור"ים לקטגוריה:אדמו"רים) |
אין תקציר עריכה |
||
(12 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הגאון הצדיק רבי '''יהודה אריה פרלוב''', האדמו"ר מנובומינסק. | {{אין תמונה}} | ||
הגאון הצדיק רבי '''יהודה אריה פרלוב''', האדמו"ר מנובומינסק ה'[[תרל"ח]]-[[י' באלול]] ה'[[תשכ"א]]. | |||
{{ערך חסר}} | {{ערך חסר}} | ||
שורה 5: | שורה 6: | ||
== הרבי בביקור בביתו == | == הרבי בביקור בביתו == | ||
בשנת [[תשי"ד]] בא אליו הרבי לניחום אבלים. הם דיברו שיחה תורנית ממושכת | בשנת [[תשי"ד]] בא אליו [[הרבי]] לניחום אבלים. הם דיברו שיחה תורנית ממושכת{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/10/32/index.htm תורת מנחם עמוד 308]}}. | ||
הרבי שאל האדמו"ר מנאָוואָמינסק האם יש ספרים של חידושי תורה מאביו, והשיב, שיש רק בכתב-יד, ואמר הרבי: כדאי ונכון ביותר שישתדלו להדפיס את הדברים, שעל ידי זה נמשכים ומתגלים דברי-תורתו בעולם, שכן, בשעתם נאמרו הדברים רק לאותם יהודים שהיו נוכחים בבית-המדרש שלו, ועל כל פנים ליהודים ששייכים לד' אמות של תורה | הרבי שאל את האדמו"ר מנאָוואָמינסק האם יש ספרים של חידושי תורה מאביו, והשיב, שיש רק בכתב-יד, ואמר הרבי: כדאי ונכון ביותר שישתדלו להדפיס את הדברים, שעל ידי זה נמשכים ומתגלים דברי-תורתו בעולם, שכן, בשעתם נאמרו הדברים רק לאותם יהודים שהיו נוכחים בבית-המדרש שלו, ועל כל פנים ליהודים ששייכים לד' אמות של תורה ותפילה, ואילו על ידי ההדפסה, נמשכים ומתגלים הדברים בכללות העולם. | ||
אחר כך התעניין הרבי אצל האדמו"ר אודות ספרי חידושי-תורה משלו, וכשהשיב שחיבר הספרים "קול יהודה" ו"לב ארי'", אמר הרבי, שישמח לקחת את ספריו, והוסיף - בהמשך להנ"ל - בחיוך, שהספרים שיגיעו לידו | אחר כך התעניין הרבי אצל האדמו"ר אודות ספרי חידושי-תורה משלו, וכשהשיב שחיבר הספרים "קול יהודה" ו"לב ארי'", אמר הרבי, שישמח לקחת את ספריו, והוסיף - בהמשך להנ"ל - בחיוך, שהספרים שיגיעו לידו בוודאי יבואו לשימוש... ולכן מוטב שיגיעו לידו משישארו מיותרים ללא תועלת. | ||
בעת הנסיעה חזרה ל[[770]] הפטיר הרבי: אה! שלושים שנה באמריקא... ואחר כך הוסיף אודות האדמו"ר מנובומינסק: ניכר עליו שהוא "אַ וואַרעמער איד". שמו דומה לשם של השפת אמת אולם לשפת אמת יש שם נוסף לייב. | |||
אחר כך התעניין הרבי אצל ר' [[שניאור זלמן גוראריה]] (שנתלווה אל הרבי בביקור זה) לפשר העובדה שהאדמו"ר מנאָוואָמינסק לבש [[בגד]] משי, אם זה רק בימי האבלות. והשיב הנ"ל שיש אדמו"רים שנוהגים ללבוש משי בכל ימות השנה, שבהם אין חשש [[שעטנז]] כלל. ובהמשך לזה דובר אודות חיוב [[ציצית]] בבגד משי. | |||
{{קצרמר}} | |||
אחר כך התעניין הרבי אצל ר' [[שניאור זלמן גוראריה]] (שנתלווה אל הרבי בביקור זה) לפשר העובדה שהאדמו"ר מנאָוואָמינסק לבש בגד משי, אם זה רק בימי האבלות. והשיב הנ"ל שיש | == קישורים חיצוניים == | ||
*[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=&pgnum=547&hilite= האדמו"ר מנובומינסק בניחום אבלים אצל הרבי] | |||
== קישורים | |||
*[ | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רים|פרלוב יהודה אריה]] | [[קטגוריה:אדמו"רים|פרלוב יהודה אריה]] |
גרסה אחרונה מ־14:45, 28 באפריל 2024
![](/images/thumb/e/ec/Male_no_free_image_yet-he.svg.png/230px-Male_no_free_image_yet-he.svg.png)
הגאון הצדיק רבי יהודה אריה פרלוב, האדמו"ר מנובומינסק ה'תרל"ח-י' באלול ה'תשכ"א.
הרבי בביקור בביתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשי"ד בא אליו הרבי לניחום אבלים. הם דיברו שיחה תורנית ממושכת[1]. הרבי שאל את האדמו"ר מנאָוואָמינסק האם יש ספרים של חידושי תורה מאביו, והשיב, שיש רק בכתב-יד, ואמר הרבי: כדאי ונכון ביותר שישתדלו להדפיס את הדברים, שעל ידי זה נמשכים ומתגלים דברי-תורתו בעולם, שכן, בשעתם נאמרו הדברים רק לאותם יהודים שהיו נוכחים בבית-המדרש שלו, ועל כל פנים ליהודים ששייכים לד' אמות של תורה ותפילה, ואילו על ידי ההדפסה, נמשכים ומתגלים הדברים בכללות העולם.
אחר כך התעניין הרבי אצל האדמו"ר אודות ספרי חידושי-תורה משלו, וכשהשיב שחיבר הספרים "קול יהודה" ו"לב ארי'", אמר הרבי, שישמח לקחת את ספריו, והוסיף - בהמשך להנ"ל - בחיוך, שהספרים שיגיעו לידו בוודאי יבואו לשימוש... ולכן מוטב שיגיעו לידו משישארו מיותרים ללא תועלת.
בעת הנסיעה חזרה ל770 הפטיר הרבי: אה! שלושים שנה באמריקא... ואחר כך הוסיף אודות האדמו"ר מנובומינסק: ניכר עליו שהוא "אַ וואַרעמער איד". שמו דומה לשם של השפת אמת אולם לשפת אמת יש שם נוסף לייב.
אחר כך התעניין הרבי אצל ר' שניאור זלמן גוראריה (שנתלווה אל הרבי בביקור זה) לפשר העובדה שהאדמו"ר מנאָוואָמינסק לבש בגד משי, אם זה רק בימי האבלות. והשיב הנ"ל שיש אדמו"רים שנוהגים ללבוש משי בכל ימות השנה, שבהם אין חשש שעטנז כלל. ובהמשך לזה דובר אודות חיוב ציצית בבגד משי.