19,215
עריכות
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
(←השחרור) |
||
(13 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''מאסרו השני של [[אדמו"ר הזקן]]''' אירע בשנת [[תקס"א]] כהמשך להלשנות שהובילו ל[[מאסר וגאולת אדמו"ר הזקן|מאסרו שנתיים קודם לכן]]. המאסר עצמו לא היה קשה כמו במאסר הראשון, אך ההלשנה | '''מאסרו השני של [[אדמו"ר הזקן]]''' אירע בשנת [[תקס"א]] כהמשך להלשנות שהובילו ל[[מאסר וגאולת אדמו"ר הזקן|מאסרו שנתיים קודם לכן]]. המאסר עצמו לא היה קשה כמו במאסר הראשון, אך ההלשנה הייתה חמורה יותר, והתמקדה בעיקר בתורת ה[[חסידות]], מתוך מטרה לאסור את [[לימוד החסידות|לימוד תורת החסידות]] ובכך לעצור את התפשטותה, והטענות הקשות כמעט ושכנעו את שרי המלוכה וההתנגדות לחסידות הייתה גדולה במאוד. | ||
הנצחון בגאולה השניה היה גדול יותר מאשר בגאולה הראשונה היות והקיסר נתן לחסידים יד חופשית, ולאחרי השחרור החלה תקופה חדשה בהתפשטות תורת החסידות מבלי רדיפות וחרמות. | הנצחון בגאולה השניה היה גדול יותר מאשר בגאולה הראשונה היות והקיסר נתן לחסידים יד חופשית, ולאחרי השחרור החלה תקופה חדשה בהתפשטות תורת החסידות מבלי רדיפות וחרמות. | ||
==רקע היסטורי== | ==רקע היסטורי== | ||
[[קובץ:מבצר פטרופבלסקי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבצר | [[קובץ:מבצר פטרופבלסקי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבצר פטרובלסקי]] | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[מאסר וגאולת אדמו"ר הזקן]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[מאסר וגאולת אדמו"ר הזקן]]}} | ||
בשנת [[תקנ"ט]] (1798) העלילו ה[[מתנגדים]] על [[אדמו"ר הזקן]] שהוא אוסף כסף לטובת הטורקים ששלט אז בארץ, במטרה להפיל את הממשל הרוסי, והוא נאסר נידון למוות כמורד במלכות. לאחר חמישים ושלושה יום הצליח להוכיח את חפותו, ושוחרר ב[[יום שלישי]] [[י"ט בכסלו]] [[תקנ"ט]]. | בשנת [[תקנ"ט]] (1798) העלילו ה[[מתנגדים]] על [[אדמו"ר הזקן]] שהוא אוסף כסף לטובת הטורקים ששלט אז בארץ, במטרה להפיל את הממשל הרוסי, והוא נאסר נידון למוות כמורד במלכות. לאחר חמישים ושלושה יום הצליח להוכיח את חפותו, ושוחרר ב[[יום שלישי]] [[י"ט בכסלו]] [[תקנ"ט]]. | ||
שורה 13: | שורה 13: | ||
==המאסר והגאולה== | ==המאסר והגאולה== | ||
פחות משנתיים לאחר שהשתחרר ממאסרו הראשון, | פחות משנתיים לאחר שהשתחרר ממאסרו הראשון, באיסרו חג הסוכות תקס"א, [[כ"ד תשרי]], התבקש אדמו"ר הזקן בשנית לפטרבורג{{הערה|לוח היום יום עמוד 4.}}. | ||
במסורת החסידית מסופר{{הערה|'הרב מליאדי ומפלגת חב"ד' פרק י"ב.}} שכאשר הגיע לאדמו"ר הזקן השמועה שרוצים לאסור אותו בשנית שלח שליח דחוף אל | במסורת החסידית מסופר{{הערה|'הרב מליאדי ומפלגת חב"ד' פרק י"ב.}} שכאשר הגיע לאדמו"ר הזקן השמועה שרוצים לאסור אותו בשנית שלח שליח דחוף אל הנסיך ליובאמירסקי שמשל בתקופה זו על העיירות והיישובים בסביבות פטרבורג והיה בקשרי ידידות עם אחד החסידים, להתייעץ עמו האם למסור עצמו למאסר, והשליח נכנס באמצע הלילה לחדרו של הנסיך במסירות נפש, והנסיך הכריע שלא לברוח ואף השליש לידי ה[[חסיד]] סכום של 500 רובל להוצאות הדרך. | ||
בפעם זו לא באו לאסור אותו בכח, ואדמו"ר הזקן הגיע בכוחות עצמו לפטרבורג על פי פקודת הממשלה, כאשר מספר חסידים בעלי אמצעים מפקידים ערבון שהוא אכן יגיע לפטרבורג בזמן שנקבע לו. | בפעם זו לא באו לאסור אותו בכח, ואדמו"ר הזקן הגיע בכוחות עצמו לפטרבורג על פי פקודת הממשלה, כאשר מספר חסידים בעלי אמצעים מפקידים ערבון שהוא אכן יגיע לפטרבורג בזמן שנקבע לו. | ||
במקביל, מספר פקידים ביצעו חיפוש בביתו של [[אדמו"ר הזקן]], ובין השאר לקחו עמם כמאה ספרים וגליונות בכתב ידו של אדמו"ר הזקן. בין פריטים אלו | במקביל, מספר פקידים ביצעו חיפוש בביתו של [[אדמו"ר הזקן]], ובין השאר לקחו עמם כמאה ספרים וגליונות בכתב ידו של אדמו"ר הזקן. בין פריטים אלו הייתה תפילה בכתב ידו של אדמו"ר הזקן לשלום הקיסר, דבר שהשפיע לטובה על מהלך המשפט. | ||
בתחילת חודש כסלו, הסנאטור והמשורר דירז'אבין (שנשלח לרוסיה הלבנה מתוך מטרה לחקור את סיבת הרעב בחבל ארץ זה, והיה נתון להשפעת המשכילים והמתנגדים), שיגר מכתב ובו חוות דעת והמלצות כיצד לעצור את התפשטות הרעב וכיצד לסייע ב'תיקון' אורח חייהם של היהודים, ובחוות דעת זו נכלל קטע ביקורת על ההתנהלות בחצרו של אדמו"ר הזקן - דבר שהשפיע על מאסרו של אדמו"ר הזקן{{הערה|אגרות בעל התניא ובני דורו, עמוד קמא.}}. | בתחילת [[חודש כסלו]], הסנאטור והמשורר דירז'אבין (שנשלח לרוסיה הלבנה מתוך מטרה לחקור את סיבת הרעב בחבל ארץ זה, והיה נתון להשפעת המשכילים והמתנגדים), שיגר מכתב ובו חוות דעת והמלצות כיצד לעצור את התפשטות הרעב וכיצד לסייע ב'תיקון' אורח חייהם של היהודים, ובחוות דעת זו נכלל קטע ביקורת על ההתנהלות בחצרו של אדמו"ר הזקן - דבר שהשפיע על מאסרו של אדמו"ר הזקן{{הערה|אגרות בעל התניא ובני דורו, עמוד קמא.}}. | ||
במאסר הראשון נפגשו רבים משרי המלוכה עם אדמו"ר הזקן באופן בלתי אמצעי והתרשמו עמוקות מאישיותו ומחכמתו, ובשל כך התנאים במאסר השני היו טובים יותר, ובמקום להשתכן במבצר הפטרובלסקי שהיה מיועד למורדים במלכות, הוא היה עצור בחדר מרוהט בתוככי העיר פטרבורג, בסמוך למשרדי החקירות (ב"טיינע סאוועט"). | במאסר הראשון נפגשו רבים משרי המלוכה עם אדמו"ר הזקן באופן בלתי אמצעי והתרשמו עמוקות מאישיותו ומחכמתו, ובשל כך התנאים במאסר השני היו טובים יותר, ובמקום להשתכן במבצר הפטרובלסקי שהיה מיועד למורדים במלכות, הוא היה עצור בחדר מרוהט בתוככי העיר פטרבורג, בסמוך למשרדי החקירות (ב"טיינע סאוועט"). | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
===כתב האישום והמענות=== | ===כתב האישום והמענות=== | ||
על פי אחת הגרסאות{{הערה|הרב מלאדי ומפלגת חב"ד פרק י"ב.}}, במאסר השני נדרש אדמו"ר הזקן להתייצב בפני אביגדור המלשין, ולהשיב פנים אל פנים לשאלותיו וטענותיו, אך היות והם התנצחו | על פי אחת הגרסאות{{הערה|הרב מלאדי ומפלגת חב"ד פרק י"ב.}}, במאסר השני נדרש אדמו"ר הזקן להתייצב בפני אביגדור המלשין, ולהשיב פנים אל פנים לשאלותיו וטענותיו, אך היות והם התנצחו ב[[לשון הקודש]] והשופטים לא הצליחו לעקוב אחרי הדברים, הם הורו שכל אחד מהצדדים יכתוב את טענותיו בכתב. | ||
באחד המסמכים המתעדים את הטענות בכתב ידו של המלשין אביגדור, מופיעים הטענות, שרובם מהוות קושיות על מושגים ויסודות בתורת החסידות, מתוך מטרה לנסות ולהוכיח שתורת החסידות נטתה מדרך התורה המסורה לאבותינו{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=159 אגרות בעל התניא ובני דורו, עמוד קמב].}}.: | באחד המסמכים המתעדים את הטענות בכתב ידו של המלשין אביגדור, מופיעים הטענות, שרובם מהוות קושיות על מושגים ויסודות בתורת החסידות, מתוך מטרה לנסות ולהוכיח שתורת החסידות נטתה מדרך התורה המסורה לאבותינו{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=159 אגרות בעל התניא ובני דורו, עמוד קמב].}}.: | ||
#כיצד ייתכן לומר שאין לאדם לירא משום דבר היות וה' הוא זה שפועל ועושה הכל - והרי לפי זה לא ניתן להעניש אף אדם שעושה עבירה, היות וה' הוא זה שפועל בו. | #כיצד ייתכן לומר שאין לאדם לירא משום דבר היות וה' הוא זה שפועל ועושה הכל - והרי לפי זה לא ניתן להעניש אף אדם שעושה עבירה, היות וה' הוא זה שפועל בו. | ||
# איך ניתן לומר שאין לאדם לפחד מאף בריה מלבד מה' יתברך, והרי בתורה מסופר כיצד האבות ודוד המלך כן פחדו מאנשים אחרים. | # איך ניתן לומר שאין לאדם לפחד מאף בריה מלבד מה' יתברך, והרי בתורה מסופר כיצד האבות ודוד המלך כן פחדו מאנשים אחרים. | ||
# בחסידות מופיע שאם אדם מתאווה לענין מסויים זה מורה שיש בו | # בחסידות מופיע שאם אדם מתאווה לענין מסויים זה מורה שיש בו ניצוץ אלוקי שהוא צריך לתקן, וכיצד אפשר לומר זאת, והרי אדם מתאווה גם לדברי עבירה. | ||
# מנהיגי החסידות שולחים כספים רבים לעניי ארץ ישראל, פי מאה מהסכומים שהיו נאספים עד להופעת תורת החסידות, בו בזמן שעל פי הלכה 'עניי עירך קודמין'. | # מנהיגי החסידות שולחים כספים רבים לעניי ארץ ישראל, פי מאה מהסכומים שהיו נאספים עד להופעת תורת החסידות, בו בזמן שעל פי הלכה 'עניי עירך קודמין'. | ||
# החסידים מזלזלים בעדות ובשבועה ונוהגים בהן בקלות ראש. | # החסידים מזלזלים בעדות ובשבועה ונוהגים בהן בקלות ראש. | ||
שורה 41: | שורה 41: | ||
# החסידים מקיימים את הוראות מנהיגיהם יותר מאשר את הוראותיו של משה רבינו. | # החסידים מקיימים את הוראות מנהיגיהם יותר מאשר את הוראותיו של משה רבינו. | ||
אדמו"ר הזקן ערך על שאלות אלו (וכן על שאר השאלות שלא הגיעו לידינו) תשובות בכתב בלשון הקודש, ודבריו תורגמו | אדמו"ר הזקן ערך על שאלות אלו (וכן על שאר השאלות שלא הגיעו לידינו) תשובות בכתב בלשון הקודש, ודבריו תורגמו ל[[רוסית]] בכדי ששרי המלוכה יוכלו לעיין בהם. | ||
את תשובתו סיים אדמו"ר הזקן: | את תשובתו סיים אדמו"ר הזקן: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=נלאיתי נשוא לסבול חירופיו ובזיונותיו ושקריו, אשר ממציא עלינו עלילות גדולות. אשר לא נראו ולא נשמעו מימי עולם, כי אם בימי פולין מן הגלחים [{{=}} הכמרים] שלהם, שהיו מעלילים על היהודים שנצרכים על פסח לדם אדם וכיוצא בו מעלילות, ומחמת זה נשפך דם נקי הרבה מבני עמנו. ובוודאי גם הוא לא ראה ולא שמע מעולם, רק מה איכפת לו שהולך חפשי ומרחיב פה ולשון כרצונו. הנה הוא בעצמו הודה ששמע ובעצמו לא ידע עדיין הדבר בבירור, מטריח את כבוד אדונינו הרחמן הקיסר ירום הודו, ולא לברר הדבר תחלה על ידי מקומות המשפטים. וכל העבד הנכנע באמת להקיסר ירום הודו והוא בן נחמד לאביו אינו רשאי להטריח את כבודו אם לא שהדבר ברור. | {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=נלאיתי נשוא לסבול חירופיו ובזיונותיו ושקריו, אשר ממציא עלינו עלילות גדולות. אשר לא נראו ולא נשמעו מימי עולם, כי אם בימי פולין מן הגלחים [{{=}} הכמרים] שלהם, שהיו מעלילים על היהודים שנצרכים על פסח לדם אדם וכיוצא בו מעלילות, ומחמת זה נשפך דם נקי הרבה מבני עמנו. ובוודאי גם הוא לא ראה ולא שמע מעולם, רק מה איכפת לו שהולך חפשי ומרחיב פה ולשון כרצונו. הנה הוא בעצמו הודה ששמע ובעצמו לא ידע עדיין הדבר בבירור, מטריח את כבוד אדונינו הרחמן הקיסר ירום הודו, ולא לברר הדבר תחלה על ידי מקומות המשפטים. וכל העבד הנכנע באמת להקיסר ירום הודו והוא בן נחמד לאביו אינו רשאי להטריח את כבודו אם לא שהדבר ברור. | ||
ב[[י' כסלו]] הורה הקיסר להעביר את הדיון בענין מפלגת החסידים לסנאט, ובמקביל הגיש אביגדור כתב מלשינות נוסף, בו העתיק קטעים מספר | {{ש}}ועתה אין לי להשען כי אם על אדונינו הקיסר ירום הודו, אך בטוח אני על גודל החסד של הקיסר ירום הודו וענוותנותו, שבגודל חסדו עינו יביט ממכון שבתו על דכא ויבין האמת. וכי נקיתי - מן המיצר יוציאני ויצילני.|מקור=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=162 אגרות בעל התניא ובני דורו, עמוד קמה]}} | ||
ב[[י' כסלו]] הורה הקיסר להעביר את הדיון בענין מפלגת החסידים לסנאט, ובמקביל הגיש אביגדור כתב מלשינות נוסף, בו העתיק קטעים מספר ה[[תניא]], ודרש את [[דמי מעמד|פנקסי ה'מעמדות']] של אדמו"ר הזקן וראשי מפלגת החסידים, בהם מופיעים סכומי הכסף שהתקבלו מאת החסידים. | |||
===השחרור=== | ===השחרור=== | ||
ב[[כ"ג בכסלו]] [[תקס"א]], פקד הצאר [[פאבל]] על שחרורו של אדמו"ר הזקן ועל מעצר בית, ובו ביום חתם אדמו"ר הזקן עם ערבים, שעטיל בן נח{{הערה|באגרות קודש [https://chabadlibrary.org/books/adhaz/igrot/3/28.htm מסתפקים בקריאת שם זה].}} כהן ושעוויל בן יהודה, על התחייבות שיגור בביתו של צעברעט, ששם מתגוררים יהודים, ושלא יעזוב את [[פטרבורג]] עד שיותר לו{{הערה|[[אגרות קודש - אדמו"ר הזקן]], [https://chabadlibrary.org/books/adhaz/igrot/3/27.htm נספחים 27-28].}}, | ב[[כ"ג בכסלו]] [[תקס"א]], פקד הצאר [[פאבל]] על שחרורו של אדמו"ר הזקן ועל מעצר בית, ובו ביום חתם אדמו"ר הזקן עם ערבים, שעטיל בן נח{{הערה|באגרות קודש [https://chabadlibrary.org/books/adhaz/igrot/3/28.htm מסתפקים בקריאת שם זה].}} כהן ושעוויל בן יהודה, על התחייבות שיגור בביתו של צעברעט, ששם מתגוררים יהודים, ושלא יעזוב את [[פטרבורג]] עד שיותר לו{{הערה|[[אגרות קודש - אדמו"ר הזקן]], [https://chabadlibrary.org/books/adhaz/igrot/3/27.htm נספחים 27-28].}}, | ||
ביום [[כ"ז בכסלו]], נר שלישי של [[חנוכה]], שוחרר אדמו"ר הזקן ממאסרו זה{{הערה|[[היום יום]], כז בכסלו.}}. ישנה מסורת נוספת, שהשחרור היה ב[[כ"ט בכסלו]], נר חמישי של חנוכה. [[הרבי]] כתב על כך: {{ציטוטון|ויש לומר {{מונחון|דבשניהם|גם בכ"ז וגם בכ"ט בכסלו}} היו עניני גאולה (גם כפשוטם)}}. | |||
אחד מהעסקנים שפעל למען שחרורו הסופי של [[אדמו"ר הזקן]], היה ה[[מתנגד]] ר' [[נטע נוטקין]], שעבור שתדלנותו הציב תנאי שלאחר שחרורו יבקר בביתם של שלושה מגדולי המתנגדים, ואדמו"ר הזקן הסכים לכך אך בתנאי שהביקור לא יהיה מיד לאחר השחרור אלא זמה מה לאחר מכן. | אחד מהעסקנים שפעל למען שחרורו הסופי של [[אדמו"ר הזקן]], היה ה[[מתנגד]] ר' [[נטע נוטקין]], שעבור שתדלנותו הציב תנאי שלאחר שחרורו יבקר בביתם של שלושה מגדולי המתנגדים, ואדמו"ר הזקן הסכים לכך אך בתנאי שהביקור לא יהיה מיד לאחר השחרור אלא זמה מה לאחר מכן. | ||
שורה 67: | שורה 69: | ||
הראשון מבין השלושה היה ר' משה חפץ{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3751&st=&pgnum=94 בית רבי פרק כ].}}, והוא היה מגדולי הגאונים באותו הדור והיה נוהג לבטל את כולם ולא היה קורא לאף אחד בשם תואר כי אם בשמו הפרטי בלבד. כאשר נכנס אדמו"ר הזקן, שאל אותו הגאון על קושיה שנותרה לו עוד מצעירותו ואף אחד מהגאונים עמם נפגש לא הצליחו לפתור, ואדמו"ר הזקן השיב לו שהמדרשים הסותרים שהתקשה בהם תלויים במחלוקת מפורשת בש"ס בנוגע לפר העלם דבר של ציבור, ור' משה קיבל את התשובה והתפעל ממנה ביותר וחלק לו כבוד והגיש לו בעצמו כסא ואף ביקש מאשתו להגיש כיבוד טוב לאורח הנכבד{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=171 הקושיה ותשובתה] בספר 'אגרות בעל התניא ובני דורו עמוד קנד.}}. | הראשון מבין השלושה היה ר' משה חפץ{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3751&st=&pgnum=94 בית רבי פרק כ].}}, והוא היה מגדולי הגאונים באותו הדור והיה נוהג לבטל את כולם ולא היה קורא לאף אחד בשם תואר כי אם בשמו הפרטי בלבד. כאשר נכנס אדמו"ר הזקן, שאל אותו הגאון על קושיה שנותרה לו עוד מצעירותו ואף אחד מהגאונים עמם נפגש לא הצליחו לפתור, ואדמו"ר הזקן השיב לו שהמדרשים הסותרים שהתקשה בהם תלויים במחלוקת מפורשת בש"ס בנוגע לפר העלם דבר של ציבור, ור' משה קיבל את התשובה והתפעל ממנה ביותר וחלק לו כבוד והגיש לו בעצמו כסא ואף ביקש מאשתו להגיש כיבוד טוב לאורח הנכבד{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=171 הקושיה ותשובתה] בספר 'אגרות בעל התניא ובני דורו עמוד קנד.}}. | ||
הביקור השני היה אצל ר' [[יהושע צייטלין (שקלוב)|יהושע צייטלין]], אליו נסע אדמו"ר הזקן מיד לאחר הביקור אצל ר' משה חפץ{{הערה|בנוגע לאופן בו קיבל את אדמו"ר הזקן ישנם מסורות סותרות. במקומות אחדים מובא שהכין לכבודו שולחן עם רגליים עשויות כסף, ואילו במקומות אחרים מובא שכשאדמו"ר הזקן הגיע אליו הוא היה באמצע לנוח, וכאשר נכנס אדמו"ר הזקן לחדרו אפילו | הביקור השני היה אצל ר' [[יהושע צייטלין (שקלוב)|יהושע צייטלין]], אליו נסע אדמו"ר הזקן מיד לאחר הביקור אצל ר' משה חפץ{{הערה|בנוגע לאופן בו קיבל את אדמו"ר הזקן ישנם מסורות סותרות. במקומות אחדים מובא שהכין לכבודו שולחן עם רגליים עשויות כסף, ואילו במקומות אחרים מובא שכשאדמו"ר הזקן הגיע אליו הוא היה באמצע לנוח, וכאשר נכנס אדמו"ר הזקן לחדרו אפילו לא קם ממיטתו אלא שאל אותו בעודו שוכב האם הוא יודע ללמוד, ומשנענה בחיוב שאל כמה פעמים מוזכרים אביי ורבא בש"ס.}}, שרצה לנסות את אדמו"ר הזקן ולהגיש לו על ידי המשרת הגוי שדיבר ב[[אידיש]] יין-נסך, אך המשרת הביא בטעות מי דבש ("מעד"), ואדמו"ר הזקן בירך שהכל ושתה, ואמר לר' יהושע צייטלין שהוא אמנם עמד בנסיון, אבל יש שאלה על כל מרתף היין היות וגוי נכנס לשם. | ||
בהמשך המפגש, שאל ר' יהושע את אדמו"ר הזקן מהו המקור בנגלה דתורה לכך שלימוד התורה וקיום המצות שאינם לשמה אינו עולה למעלה, ואדמו"ר הזקן השיב שזו גמרא מפורשת ולאחר שר' יהושע נלאה למצוא אותה בכח זכרונו, ציין אדמו"ר הזקן לגמרא במסכת פסחים{{הערה|בחלק מהמסורות מובא שכאשר שמע ר' יהושע שהדבר כתוב במפורש במסכת פסחים, קם ממיטתו והביא את הגמרא וביקש מאדמו"ר הזקן להראות לו היכן זה נמצא, ואדמו"ר הזקן פתח בדף נ' עמוד ב'.}}, ש"גדול עד שמים חסדך"{{הערה|תהלים נז, יא.}}הוא על תורה ומצוות הנעשים שלא לשמה, ו"גדול מעל שמים חסדך"{{הערה|תהלים קח, ה.}} הוא התורה ומצוות הנעשים מתוך כוונה לשמה. | בהמשך המפגש, שאל ר' יהושע את אדמו"ר הזקן מהו המקור בנגלה דתורה לכך שלימוד התורה וקיום המצות שאינם לשמה אינו עולה למעלה, ואדמו"ר הזקן השיב שזו גמרא מפורשת ולאחר שר' יהושע נלאה למצוא אותה בכח זכרונו, ציין אדמו"ר הזקן לגמרא במסכת פסחים{{הערה|בחלק מהמסורות מובא שכאשר שמע ר' יהושע שהדבר כתוב במפורש במסכת פסחים, קם ממיטתו והביא את הגמרא וביקש מאדמו"ר הזקן להראות לו היכן זה נמצא, ואדמו"ר הזקן פתח בדף נ' עמוד ב'.}}, ש"גדול עד שמים חסדך"{{הערה|תהלים נז, יא.}}הוא על תורה ומצוות הנעשים שלא לשמה, ו"גדול מעל שמים חסדך"{{הערה|תהלים קח, ה.}} הוא התורה ומצוות הנעשים מתוך כוונה לשמה. | ||
לאחר מכן, כאשר הגיע אדמו"ר הזקן לר' יואל | לאחר מכן, כאשר הגיע אדמו"ר הזקן לר' [[יואל מאמציסלוו]], קיבל אותו ר' יואל בכבוד גדול וקרא לו "[[שלום עליכם]] רבי", ולתמיהתו של אדמו"ר הזקן השיב שהוא אכן רבו, היות וכאשר היה צעיר ואדמו"ר הזקן עוד התגורר ב[[וויטבסק]], שאל את אדמו"ר הזקן פשט בגמרא ואדמו"ר הזקן השיב לו. כאשר שמע זאת אדמו"ר הזקן שאל אותו מדוע לא פדה אותו כפי הדין שתלמיד חייב לפדות את רבו, ור' יואל השיב שאם זה היה תלוי בכסף היה עושה כל התלוי בו, אך לא היה לו כיצד לסייע בשחרורו. | ||
===המעבר לליאדי=== | ===המעבר לליאדי=== | ||
בתקופת שחרורו של אדמו"ר הזקן מהמאסר השני, משל הנסיך ליובאמירסקי על העיירות והיישובים בסביבות פטרבורג. אחד החסידים שעמד בקשרי ידידות עם הנסיך, סיפר לו על גדולתו של אדמו"ר הזקן, על ההערצה שחשים כלפיו אלפי אנשים ואת הצער של החסידים מהחלטת השלטונות שאדמו"ר הזקן יגור בפטרבורג. הדיבורים גרמו לנסיך רצון עז לפגוש באדמו"ר הזקן, וכאשר נפגש עמו והתרשם מאישיותו, אמר לו שאם יסכים להתיישב באחת מהעיירות שתחת חסותו ([[דוברובנה]] או [[ליאדי]]), הוא יפעל אצל השלטונות שיסיכמו לכך. אדמו"ר הזקן הסכים להתיישב בעיירה [[ליאדי]] והנסיך ציווה שיבנו בתים לאדמו"ר הזקן ולחסידיו. | בתקופת שחרורו של אדמו"ר הזקן מהמאסר השני, משל הנסיך ליובאמירסקי על העיירות והיישובים בסביבות פטרבורג. אחד החסידים שעמד בקשרי ידידות עם הנסיך, סיפר לו על גדולתו של אדמו"ר הזקן, על ההערצה שחשים כלפיו אלפי אנשים ואת הצער של החסידים מהחלטת השלטונות שאדמו"ר הזקן יגור בפטרבורג. הדיבורים גרמו לנסיך רצון עז לפגוש באדמו"ר הזקן, וכאשר נפגש עמו והתרשם מאישיותו, אמר לו שאם יסכים להתיישב באחת מהעיירות שתחת חסותו ([[דוברובנה]] או [[ליאדי]]), הוא יפעל אצל השלטונות שיסיכמו לכך. אדמו"ר הזקן הסכים להתיישב בעיירה [[ליאדי]] והנסיך ציווה שיבנו בתים לאדמו"ר הזקן ולחסידיו. | ||
החסידים ב[[ליאזנא]] ניסו לערער על ההחלטה ולשכנע את אדמו"ר הזקן לחזור ולהנהיג את קהילתו בעדתם, ואף התחייבו לדאוג להוצאות החסידים המגיעים לבקר אצל אדמו"ר הזקן ולשאר הוצאותיו של אדמו"ר הזקן, אך אדמו"ר הזקן סירב להצעתם, | החסידים ב[[ליאזנא]] ניסו לערער על ההחלטה ולשכנע את אדמו"ר הזקן לחזור ולהנהיג את קהילתו בעדתם, ואף התחייבו לדאוג להוצאות החסידים המגיעים לבקר אצל אדמו"ר הזקן ולשאר הוצאותיו של אדמו"ר הזקן, אך אדמו"ר הזקן סירב להצעתם, וטען בבדיחותא שכתוב שלאדם גדול אסור לגור באותה העיר יותר מעשרים שנה. | ||
ב[[יום שישי]], ערב [[שבת]] נחמו, [[י"ד במנחם אב]] [[תקס"א]] הגיע אדמו"ר הזקן עם חמשת אלפים חסידים והתיישב בליאדי שהפכה עד מהרה לבירת חסידות חב"ד{{הערה|עד פרוץ מלחמת רוסיה-צרפת, בשנת תקע"ב.}}. מאז רווח לאדמו"ר הזקן ולחסידים מהמתנגדים והם חיו חיים של קורת רוח. עבודתו של אדמו"ר הזקן בעסקנות הכלל התפשטה בכל רחבי [[רוסיה]] הלבנה ו[[אוקראינה]] ובתקופה זו | ב[[יום שישי]], ערב [[שבת]] נחמו, [[י"ד במנחם אב]] [[תקס"א]] הגיע אדמו"ר הזקן עם חמשת אלפים חסידים והתיישב בליאדי שהפכה עד מהרה לבירת חסידות חב"ד{{הערה|עד פרוץ מלחמת רוסיה-צרפת, בשנת תקע"ב.}}. מאז רווח לאדמו"ר הזקן ולחסידים מהמתנגדים והם חיו חיים של קורת רוח. עבודתו של אדמו"ר הזקן בעסקנות הכלל התפשטה בכל רחבי [[רוסיה]] הלבנה ו[[אוקראינה]] ובתקופה זו התווספו עשרות אלפי חסידים. | ||
===מניעת הלשנה נוספת=== | ===מניעת הלשנה נוספת=== | ||
על פי ידיעות שהגיעו לידי אדמו"ר הזקן, גם לאחר השחרור והנצחון השני -המשיך אביגדור לתכנן הגשת הלשנות חדשות. | על פי ידיעות שהגיעו לידי אדמו"ר הזקן, גם לאחר השחרור והנצחון השני - המשיך אביגדור לתכנן הגשת הלשנות חדשות. | ||
באגרת מיוחדת ששיגר לסנאט ולצאר, ביקש אדמו"ר הזקן לעשות מה שביכולתם למנוע מאביגדור ליצור מהומות חדשות ולהפריע את מנוחתו{{הערה|1= נדפסה ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=168 'אגרות בעל התניא ובני דורו' עמוד קנא], שם בתוך הדברים כותב: "חיימוביץ, במלשינותו מלשינות־שוא, הוא סבת תלאותי, ואנכי לעת זקנתי לוקחתי מביתי תחת משמר חזק כאחד הפושעים הגדולים ושולחתי לפטרבורג. אחרי שהתעניתי פה שני שבועות עצור במאסר מסותר, עוד נתדלדלתי לאסוני הגדול כחמשה עשר שבועות, מבלי שהותר לי לצאת את העיר", ובהמשך מתייחס לאישיותו של אביגדור המלשין שפוטר ממשרתו כרבה של פינסק בשל העובדה שהיה מוציא כספים שלא כדין מבני העיר ושותה לשוכרה.}}, וכן ביקש להוציא פסק דין שאביגדור צריך לפצות אותו על כל ההיזקות שגרם בעקבות המלשינות-שוא שלו. | באגרת מיוחדת ששיגר לסנאט ולצאר, ביקש אדמו"ר הזקן לעשות מה שביכולתם למנוע מאביגדור ליצור מהומות חדשות ולהפריע את מנוחתו{{הערה|1= נדפסה ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=168 'אגרות בעל התניא ובני דורו' עמוד קנא], שם בתוך הדברים כותב: "חיימוביץ, במלשינותו מלשינות־שוא, הוא סבת תלאותי, ואנכי לעת זקנתי לוקחתי מביתי תחת משמר חזק כאחד הפושעים הגדולים ושולחתי לפטרבורג. אחרי שהתעניתי פה שני שבועות עצור במאסר מסותר, עוד נתדלדלתי לאסוני הגדול כחמשה עשר שבועות, מבלי שהותר לי לצאת את העיר", ובהמשך מתייחס לאישיותו של אביגדור המלשין שפוטר ממשרתו כרבה של פינסק בשל העובדה שהיה מוציא כספים שלא כדין מבני העיר ושותה לשוכרה.}}, וכן ביקש להוציא פסק דין שאביגדור צריך לפצות אותו על כל ההיזקות שגרם בעקבות המלשינות-שוא שלו. |
עריכות