מרדכי אברמוביץ: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 33: | שורה 33: | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*בנו, ר' צבי אברמוביץ, כפר חב"ד | *בנו, ר' צבי אברמוביץ שיח', כפר חב"ד | ||
*בנו, ר' יוסף יצחק אברמוביץ,לוד | *בנו, ר' יוסף יצחק שיח' אברמוביץ,לוד | ||
*בנו, ר' לוי אברמוביץ כפ"ר חב"ד | *בנו, ר' לוי אברמוביץ שיח' כפ"ר חב"ד | ||
*חתנו, ר' שלום דובער רבינוביץ, כפר סבא | *חתנו, ר' שלום דובער רבינוביץ שיח', כפר סבא | ||
*חתנו, ר' שרגא מלך קפלן, כפר חב"ד | *חתנו, ר' שרגא מלך קפלן שיח', כפר חב"ד | ||
'''נכדיו''' | |||
הת' מאיר שיח' אברמוביץ כפ''ח. | |||
הת' אברהם שלמה שיח' אברמוביץ',כפ''ח. | |||
הת' מנחם מענדל שיח' אברמוביץ', לוד. | |||
החייל בצ''ה שלום דוב בער שיח' אברמוביץ, לוד. | |||
החייל בצ''ה מנחם מענדל שיח' רבינוביץ' כפר סבא. | |||
החייל בצ''ה מנחם מענדל שיח' קפלן, כפ''ח. | |||
החייל בצ''ה שניאור זלמן שיח' אברמוביץ, לוד | |||
החייל בצ''ה מרדכי שיח' קפלן , כפ''ח | |||
החייל בצ'ה מרדכי שיח' אברמוביץ', כפ''ח. | |||
החייל בצ''ה שלום דוב בער שיח' קפלן, כפ''ח. | |||
החייל בצ''ה שניאור זלמן שיח' קפלן, כפ"ח. | |||
החייל בצ''ה מרדכי נח שיח' אברמוביץ', לוד. | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== |
גרסה מ־13:34, 25 במאי 2023
![](/images/thumb/2/28/%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5.jpg/250px-%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5.jpg)
הרב מרדכי אברמוביץ (תשט"ו-י"ד ניסן תשע"ד) היה מראשוני המייסדים של קהילת חב"ד בקריית אתא, וחבר בכיר במערכת הכשרות האזורית.
תולדות חיים
נולד בקריית אתא בשנת תשט"ו להוריו משה מאיר וחנה רבקה אברמוביץ. את שנות ילדותו עשה בבית הספר ובתיכון המקומי, ולאחריו התגייס לצה"ל ועם סיום שירותו הצבאי נסע ללונדון שם נכנס לאוניברסיטה על מנת לרכוש השכלה גבוהה, כשלצורך מימון הלימודים החל לעסוק במלאכת הצורפות.
עבודתו בתכשיטים, הביאה אותו לפגוש בחנות בבעלותם של חסידי סאטמר, והשעות הארוכות שעבדו יחד גרמו להם להתחבר יותר ויותר והשפיעו עליו עמוקות.
ניצוץ היהדות שהתעורר אצלו, קיבל משמעות מעשית כאשר פגש בשליח הרבי בלונדון הרב פוטאש, שהשפיע עליו להתחיל בשמירה מעשית של קיום תורה ומצוות, וגרם לו להפוך לחסיד חב"ד.
לאחר חזרתו לקריית אתא, המשיך את קשריו עם חסידי חב"ד באמצעות שליח הרבי בקריית אתא הרב [[שלמה קופצ'יק, והרב ראובן דונין מחיפה.
פעילות ציבורית
הקשר הנפשי בינו לרב קופצ'יק היה עמוק ביותר, ולאחר פטירתו של הרב קופצ'יק הקים לזכרו את ארגון החסד "איש לרעהו", שלצד פעילותו לדאוג למצרכי מזון בסיסיים למשפחות מעוטות יכולת ליותמים ולנזקקים, גם דאג לחזק אותם מבחינה רוחנית, ובסופו של דבר הביא לעשרות משפחות שהתקרבו לחיי שמירת תורה ומצוות מלאים.
עוד לפני חתונתו, בשנת תש"מ דאג לפתיחת חנות לפירות וירקות בהכשר מהודר, ובכך הקל על מאות משפחות באזור הצפון, שבזכותו לא היו צריכים לנדוד בשנת השמיטה למקומות מרוחקים על מנת לרכוש פירות וירקות שאין בהם חשש איסור.
בשנת תשמ"א זכה להיכנס ליחידות אצל הרבי בה קיבל הוראה להמשיך בפעילותו בקריית אתא, ובשנה שלאחר מכן כשהגיע אל הרבי בתור חתן עבר בחלוקת ה'לעקאח', ובאופן מפתיע נתן הרבי בידיו מפית גדושה בחתיכות עוגה, והורה לו להכין מחתיכות אלו עוגות נוספות ולחלק אותם בהתוועדות שבת מברכים בשבת מברכים חשון בקריית אתא. בנוסף, הרבי הורה לו להמשיך ולנהוג כך גם בשאר השבתות מברכים עד לחודש ניסן.
בשנותיה הראשונות של הקהילה, התפללו חסידי חב"ד בבית כנסת של ניצולי שואה, ואף קיבלו מהרבי הדרכות שונות בקשר לכך, אך בעקבות חוסר נעימות שנוצר בעת התפילה ב'יום העצמאות', החליט ר' מרדכי לקחת על עצמו את המימון הנדרש לפתיחת בית כנסת חב"ד במקום אחר, ובכך הביא להתפתחות נוספת של הקהילה המתהווה.
סמכות בכירה בתחום הכשרות
בשנת תשנ"ט נכנס לעובי הקורה של נושא הכשרות, והתמנה על ידי הבית דין של 'העדה החרדית' בירושלים לרב מכשיר מטעמה על המפעל הבינלאומי 'פורטרום' המייצר אלפי סוגי תמציות וחומרי גלם. התמחותו בתחום הכשרות, איפשרה לו להעניק ייעוץ כשרותי למאות שלוחים ברחבי העולם שהיו מתקשרים אליו לעיתים קרובות על מנת להסתייע בידיעותיו.
לצד דאגה לתחום הכשרות במפעל, הוא חש בעבודתו כשליח של הרבי לכל דבר, והיה דואג סביב מעגל השנה לקיים פעילות יהודית עם העובדים ואנשי הצוות.
בשנת תשס"ג החל לפעול למינויו של הרב חיים שלמה דיסקין כרבה האשכנזי של העיר, וכיורשו בתפקיד של הרב שמואל שלוזינגר שנפטר. לאחר מאמצים רבים שנמשכו שמונה שנים ודרשו מסכת ארוכה של שכנוע אישים שונים והשגת מסמכים, הצליח להוביל לבחירתו כרבה הראשי של העיר לשמחתם של כלל חסידי חב"ד ברחבי הארץ וכפי המתאים לרצונו של הרבי.
פטירתו
בשנת תשע"א התגלתה בגופו המחלה הנוראה והוא נפל למשכב ממנו לא קם. בחצי שנה האחרונה לחייו היה מרותק למיטתו, ובערב חג הפסח י"ד ניסן תשע"ד נפטר.
רעייתו חנה, מוכרת באזור כאשת חינוך בכירה, ומאז תשס"ד מנהלת את בית הספר 'אור אבנר' בקריית ים.
משפחתו
- בנו, ר' צבי אברמוביץ שיח', כפר חב"ד
- בנו, ר' יוסף יצחק שיח' אברמוביץ,לוד
- בנו, ר' לוי אברמוביץ שיח' כפ"ר חב"ד
- חתנו, ר' שלום דובער רבינוביץ שיח', כפר סבא
- חתנו, ר' שרגא מלך קפלן שיח', כפר חב"ד
נכדיו הת' מאיר שיח' אברמוביץ כפח.
הת' אברהם שלמה שיח' אברמוביץ',כפח.
הת' מנחם מענדל שיח' אברמוביץ', לוד.
החייל בצה שלום דוב בער שיח' אברמוביץ, לוד.
החייל בצה מנחם מענדל שיח' רבינוביץ' כפר סבא.
החייל בצה מנחם מענדל שיח' קפלן, כפח.
החייל בצה שניאור זלמן שיח' אברמוביץ, לוד
החייל בצה מרדכי שיח' קפלן , כפח
החייל בצ'ה מרדכי שיח' אברמוביץ', כפח.
החייל בצה שלום דוב בער שיח' קפלן, כפח.
החייל בצה שניאור זלמן שיח' קפלן, כפ"ח.
החייל בצה מרדכי נח שיח' אברמוביץ', לוד.
לקריאה נוספת
- מאיר סגל, האורים ותומים של מערכת הכשרות, שבועון כפר חב"ד גליון 1555 עמוד 38
קישורים חיצוניים
- קריית אתא: 'שלושים' לפטירת הרב מרדכי אברמוביץ'
ט"ו אייר התשע"ד (15.05.2014) (הקישור אינו פעיל, ג' סיון תשפ"ג)