פורטל:גאולה ומשיח/מבוא: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (הגהה) |
מ (תיקוני עריכה) |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
ה[[ציפיה לגאולה]] היא חלק מ[[אמונה בביאת המשיח|האמונה בבואו]]. על האדם לעורר עצמו לצפות ולבקש את ביאת המשיח, [[בית המקדש השלישי|בנין המקדש]] ו[[קיבוץ גלויות|קיבוצם של ישראל]]. בנוסח ה[[תפילה]] נקבעה התפילה והבקשה לגאולה עשרות פעמים, עקב היותה מהחשובים ביותר בצרכי היהודי המתפלל. | ה[[ציפיה לגאולה]] היא חלק מ[[אמונה בביאת המשיח|האמונה בבואו]]. על האדם לעורר עצמו לצפות ולבקש את ביאת המשיח, [[בית המקדש השלישי|בנין המקדש]] ו[[קיבוץ גלויות|קיבוצם של ישראל]]. בנוסח ה[[תפילה]] נקבעה התפילה והבקשה לגאולה עשרות פעמים, עקב היותה מהחשובים ביותר בצרכי היהודי המתפלל. | ||
אולם עם התגלותה של [[תורת החסידות]], נוספה בהירות חדשה בכל הנושאים הקשורים לגאולה. הסיבה לכך | אולם עם התגלותה של [[תורת החסידות]], נוספה בהירות חדשה בכל הנושאים הקשורים לגאולה. הסיבה לכך היא שהתגלותה של החסידות אף היא חלק מהתגלות אור הגאולה, שלכן בתורת נשיאי החסידות הדגישו את הזיקה של התורה והמצוות לגאולה בכלל, וכן לציפיה וההשתוקקות התמידית לגאולה. | ||
התאולוגיה האמורה באה לידי ביטוי אצל [[נשיאי החסידות]], אשר הכמיהה לגאולה | התאולוגיה האמורה באה לידי ביטוי אצל [[נשיאי החסידות]], אשר הכמיהה לגאולה חדרה בכל עצמותם ובלטה בהנהגתם; אך במיוחד בדורות האחרונים - החל מ[[אדמו"ר הרש"ב]] שהקים את ישיבת "[[תומכי תמימים]]" ועורר [[שיחה|בשיחותיו]] שתלמידי הישיבה הם "[[חיילי בית דוד]]" הלוחמים כנגד המחרפים את עקבות המשיח. התעוררות זו התחזקה על ידי בנו [[אדמו"ר הריי"צ]], במיוחד בתקופת השואה שהיוותה – לפי דבריו – "חבלי משיח". [[נשיא דורנו]], השביעי לשושלת נשיאי חב"ד, הודיע עם קבלת נשיאותו כי דורנו הוא [[בשורת הגאולה|הדור האחרון לגלות והדור הראשון לגאולה]], ומכך מובן שהוא – המלך המשיח. מובן מאליו, אם כן, שהגאולה אינה ענין נוסף על מציאותו והנהגתו אלא שזורה כחוט השני בכל פרט מהם. | ||
בשנים האחרונות דיבר בנושא זה ללא הרף, והודיע כי [[סיום עבודת הגלות|עבודת הגלות הסתיימה]] ומה שנשאר הוא רק להתכונן [[קבלת פני משיח|לקבל פני משיח]] תיכף ומיד ממש. כמו כן עודד | בשנים האחרונות דיבר בנושא זה ללא הרף, והודיע כי [[סיום עבודת הגלות|עבודת הגלות הסתיימה]] ומה שנשאר הוא רק להתכונן [[קבלת פני משיח|לקבל פני משיח]] תיכף ומיד ממש. כמו כן עודד מאות פעמים את ההכרזה של קבלת מלכותו: | ||
[[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד]]. | [[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד]]. |
גרסה מ־02:13, 16 בדצמבר 2016
![]() |
הגאולה העתידה היא אחת מעיקרי הדת. הנבואה אודותיה נאמרה ונשנתה ריבוי פעמים בתורה בנביאים ובכתובים. תיאורו של הגואל ושל תקופת הגאולה תוארו על ידי הנביאים, והתפרשו יותר על ידי חכמי ישראל במשך הדורות. ועדיין אמרו על חלקם של פרטי הדברים - "וכל אלו הדברים וכיוצא בהן לא ידע אדם איך יהיו עד שיהיו".
הציפיה לגאולה היא חלק מהאמונה בבואו. על האדם לעורר עצמו לצפות ולבקש את ביאת המשיח, בנין המקדש וקיבוצם של ישראל. בנוסח התפילה נקבעה התפילה והבקשה לגאולה עשרות פעמים, עקב היותה מהחשובים ביותר בצרכי היהודי המתפלל.
אולם עם התגלותה של תורת החסידות, נוספה בהירות חדשה בכל הנושאים הקשורים לגאולה. הסיבה לכך היא שהתגלותה של החסידות אף היא חלק מהתגלות אור הגאולה, שלכן בתורת נשיאי החסידות הדגישו את הזיקה של התורה והמצוות לגאולה בכלל, וכן לציפיה וההשתוקקות התמידית לגאולה.
התאולוגיה האמורה באה לידי ביטוי אצל נשיאי החסידות, אשר הכמיהה לגאולה חדרה בכל עצמותם ובלטה בהנהגתם; אך במיוחד בדורות האחרונים - החל מאדמו"ר הרש"ב שהקים את ישיבת "תומכי תמימים" ועורר בשיחותיו שתלמידי הישיבה הם "חיילי בית דוד" הלוחמים כנגד המחרפים את עקבות המשיח. התעוררות זו התחזקה על ידי בנו אדמו"ר הריי"צ, במיוחד בתקופת השואה שהיוותה – לפי דבריו – "חבלי משיח". נשיא דורנו, השביעי לשושלת נשיאי חב"ד, הודיע עם קבלת נשיאותו כי דורנו הוא הדור האחרון לגלות והדור הראשון לגאולה, ומכך מובן שהוא – המלך המשיח. מובן מאליו, אם כן, שהגאולה אינה ענין נוסף על מציאותו והנהגתו אלא שזורה כחוט השני בכל פרט מהם.
בשנים האחרונות דיבר בנושא זה ללא הרף, והודיע כי עבודת הגלות הסתיימה ומה שנשאר הוא רק להתכונן לקבל פני משיח תיכף ומיד ממש. כמו כן עודד מאות פעמים את ההכרזה של קבלת מלכותו: יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד.