חנה גוראריה
מרת חנה גוראריה (כ"ה אב תרנ"ט-ט"ז אדר תנש"א) הייתה בתו הבכורה של אדמו"ר הריי"צ, ורעייתו של הרב שמריהו גוראריה.
![](/images/thumb/d/d8/%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg)
![](/images/2/27/%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94_%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%94.jpg)
![](/images/thumb/2/2c/%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%27.jpg/250px-%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%27.jpg)
![](/images/thumb/2/2a/%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%27.jpeg/250px-%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%97%D7%A0%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99%27.jpeg)
תולדות חייה
צעירותה
חנה נולדה ביום שני[1], כ"ה מנחם אב תרנ"ט[2] בעיירה ליובאוויטש לאביה אדמו"ר הריי"צ ולאמה הרבנית נחמה דינה.
כ'מתנה' ללידה נתן אדמו"ר הרש"ב לאדמו"ר הריי"צ את המאמר "ברוך שעשה ניסים" שנאמר בכ"ה בכסלו על ידי אדמו"ר הזקן בשנת תקס"ג[3]
בילדותה היו לה קירובים מיוחדים מסביה אדמו"ר הרש"ב[4].
בשנת תרע"ח עקרה עם המשפחה מליובאוויטש לרוסטוב.
בי"א סיון תרפ"א נישאה לרב שמריהו גוראריה. החתונה נערכה במעמד מצומצם עקב הרדיפות שהיו באותם ימים. בחתונה השתתפו אדמו"ר הריי"צ וכמה מחשובי החסידים.
בט"ו סיון תרפ"ז בעת שבאו אנשי הנ.ק.וו. ד לעצור את אביה, אדמו"ר הריי"צ, התווכחה אתם במסירות נפש[5]
למחרת שמחת תורה תרפ"ח יצאה יחד עם משפחתה לריגא, ובשנת תרצ"ג עקרה לורשה.
בחודש מנחם אב תרצ"ג יצאה עם אמה, הרבנית נחמה דינה לריגא בשליחות אדמו"ר הריי"צ[6].
בתרצ"ה עקרה יחד עם אביה לאטוואצק.
בכ"ו שבט תרצ"ו נערכה חגיגת בר מצווה לבנה בערי, בהשתתפות אדמו"ר הריי"צ.
בימי מלחמת העולם השנייה הייתה לצד אביה, בורשה, ובכל מסעותיו. בט' אדר ת"ש הגיעה יחד עם משפחתה לארצות הברית.
בארצות הברית
בחודש אלול ת"ש התיישב אדמו"ר הריי"צ בבבנין 770 ומרת חנה עם בעלה ובנם התיישבו בהקומה השלישית של 770.
משנת תש"י הייתה ספריית אדמו"ר הריי"צ באחריותה, והספרן חיים ליברמן עבד מטעמה.
מאז ההסתלקות שימשה את אמה הרבנית נחמה דינה במסירות, והעסיקה בחורים שונים שיטפלו באמה.
בין שנת תש"י ועד להסתלקות אמה בי' טבת תשל"א ניהלה יחד עם אחותה הרבנית חיה מושקא את קרן רייונדשל.
בשנת תשי"ג נשא בנה בערי גוראריה לאישה את מ' מינא גוראריה, בת הרב אלתר דובער חסקינד[7].
בשמחת תורה תשל"ח, כאשר קיבל הרבי אירוע לב, דאגה לו גיסתו מאד, היא ירדה לחדרו וניסתה לשכנע אותו לאכול. לאחר מכן שוחחה בתדירות גבוהה עם רופאי הרבי, ביקשה מידע על המצב ועודדה אותם להמשיך במלאכתם[8].
בקיץ תש"מ ביקשה למנות את הרב שלום דובער לוין שהיה באותו הזמן ספרן ספריית מרכז לענייני חינוך, לספרן בספרית אגודת חסידי חב"ד, אלא שהרבי התנגד למינוי[9]. בשנת תשמ"ז לאחר דידן נצח הורה הרבי לאחד את שתי הספריות לספריה אחת, ושהרב שלום דובער לוין יהיה ספרן ראשי בשניהם.
משפט הספרים
בשנת תשמ"ה, כאשר גנב בנה, בערי גוראריה את הספרים מהספרייה, בתקופה הידועה המכונה משפט הספרים עמדה היא לצידו ותבעה בבית המשפט להעביר חלק מהספרים אליו, ואילו בעלה, הרב שמריהו גוראריה, נשאר נאמן לרבי, בעקבות כך, במהלך המשפט יצאה מביתה ועברה לגור אצל בנה בניו ג'רזי, כאשר בעלה נותר לבדו.
במהלך אירועי המשפט נצרכה חנה לעבור ניתוח מסוכן, והייתה בסכנת חיים. בלילה שלפני הניתוח הוטב מצבה מאד, ובבוקר, כאשר בדקה הרופא, אמר: "מישהו עבד פה בלילה..." וקבע שאינה צריכה ניתוח. כאשר שמע הרבי את הדברים, שאל האם הרופא ידע מי-הוא-זה שעבד בלילה...[10]
פטירתה
נפטרה בט"ז אדר תנש"א, בהלוויתה השתתפו רבים מחסידי סאטמר, ארונה הועבר מול 770.
הרבי הביע רצונו שתטמן בחלקת אגודת חסידי חב"ד בסמוך לאוהל אדמו"ר הריי"צ, ואף שלח לשם כך משלחת מיוחדת אל בנה, בארי גוראריה אך בנה סירב. חברי המשלחת היו: הרב חיים מאיר בוקיעט, הרב שמואל צבי פוקס, הרב חיים שלום דובער ליפסקר והרב משה בוגומילסקי[11] אך בנה העדיף לטומנה בניו-ג'רסי, בחלקת מונקאטש-סאטמר בבית הקברות פלוראל-פארק (Floral Park Cemetery).
הערות שוליים
- ↑ ראה רשימות היומן עמ' קי"ז, שי"ח
- ↑ מבוא לקונטרס ומעיין, מתוך יומנו ורשימותיו של אדמו"ר הריי"צ
- ↑ תיאור המאמר, הבוך ועניין המתנה - ספר השיחות - אדמו"ר הריי"צ, תרצ"א, עמ' 249-251
- ↑ דוגמאות להם נמצאים ברשימות הרב"ש.
- ↑ מסירות נפשה כלפי אנשי הק.ג.ב. מתוארת בידי אבי', ברשימת המאסר.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ אגרת תרע"ט
- ↑ על-פי דרישתה, לא השתתף הרבי בחתונה (מיומני הרב יואל כהן).
- ↑ על פי יומני אותה תקופה ועדויות הרופאים
- ↑ תיאור הפרשה בהרחבה בעדותו של הרב לוין עצמו - משפט הספרים - דידן נצח (חוברת) עמ' ה', וראה גם עבודת הקודש אצל הרבי מליובאוויטש עמ' קכ"ח
- ↑ מפי הגה"ח ר' יואל כהן, בסעודת ליל שבת, שהתקיימה בביתו, פרשת תרומה תשס"ח
- ↑ הרב משה בוגולומסקי, קונטרס 'ה' טבת - דידן נצח'.