זלמן שמעון דבורקין
הרב זלמן שמעון דבורקין (תר"ס - י"ז באדר תשמ"ה) ממצויני תלמידי ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש ורב אנ"ש בשכונת קראון הייטס.
![](/images/thumb/e/e1/Dvorkin%2C_Zalman_Shimon_06.jpg/250px-Dvorkin%2C_Zalman_Shimon_06.jpg)
![](/images/thumb/b/b5/%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9F.jpg)
![](/images/thumb/3/3a/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%9F_%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A8_%D7%A9%D7%99%D7%A2%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%92%D7%9E%D7%A8%D7%90.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%9F_%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A8_%D7%A9%D7%99%D7%A2%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%92%D7%9E%D7%A8%D7%90.jpg)
תולדות חיים
הרב דבורקין נולד בעיירה רוגצ'וב בשנת תר"ס. בשנת תער"ב נשלח ללמוד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, ונהי' בין המצוינים. רבו בנגלה היה ר' שמואל ניסנביטש (באריסאווער) ובחסידות היה ר' גרונם אסתרמן. חבריו היו הרב יהודה הבר, הרב ישראל לייב ליפשיץ והרב אברהם אליהו אקסלרוד.
לאחר שעזבה ישיבת 'תומכי תמימים' את ליובאוויטש למד בחרקוב יחד עם עוד קבוצת 'תמימים'. הלימודים התקיימו בעזרת נשים של בית הכנסת "מצ'נאסקי שול" ובבית הכנסת הקטן שבקומה הראשונה.
לאחר מכן נשא את רעייתו הרבנית צבי', בתו של ר' מנחם מענדל דוברבסקי. כשנה אחר חתונתו נתמנה הרז"ש כרב ושו"ב בעיירה וורונוק באוקראינה ולאחר שנים אחדות העתיק מושבו לעיר סטרדוב בה כיהן כרב ומורה הוראה. הוא לימד תורה ברבים בשיעורים עם בני תורה וגם עם אנשים פשוטים הן בנגלה והן בחסידות ולפעמים נאלץ לעבוד במחתרת.
בשנים תרצ"ז-ח בגלי המאסרים של הרבנים והחסידים וכלי הקודש באו הנ.ק.וו.ד. לעצור אותו בביתו אך הוא לא היה בביתו ואשתו התחמקה מהבית ומיהרה להודיע לו. הוא נמלט מיד מהעיר ועבר לעיר לנינגרד שם היה מראשי אנ"ש בעיר ולפרנסתו עבד ככורך.
בזמן השואה, דאג להביא יהודים רבים ובהם חסידים לקבר ישראל. בתום המלחמה, יצא מברית המועצות, והגיע לפאקינג שבגרמניה, עד שבכסלו תש"ח הגיע לתומכי תמימים ברינואה שבצרפת שם שהה משך זמן ותיפקד כמשגיח ראשי בלימוד הנגלה.
בין השנים תש"ח - תשי"ד נדד ברחבי אירופה כשליח נודד במטרה להפיץ יהדות[1]
באירלנד הי' הרב המכשיר של השחיטה העשרה שאנ"ש יסדו שם.
בשנת תשי"ד עקר לפיטסבורג ושימש כרב אנ"ש שם. בערך בשנת תשכ"ד הובא לשמש כרב אנ"ש בקראון הייטס, ויחד עם ר' שמואל לויטין ור' אליהו סימפסון שימש כמעין פוסק ב770.
בשנת תשל"ו נפטרה רעייתו מרת צבי'.
נפטר מהמחלה האיומה במוצאי שבת פרשת כי תשא י"ז אדר תשמ"ה קרוב לחצות הלילה לאחר שביקש לשתות כוס מים. הרבי השתתף בהלוויתו שהתקיימה ביום שלמחרת. נפטר ללא ילדים.
לאחר פטירתו התקיימו בחירות בהן נבחרו הרב יהודה קלמן מארלו, הרב אברהם אזדבא והרב אברהם יוסף הלר.
לקריאה נוספת
- קובץ רז"ש - תולדותיו, פסיקותיו, תשובותיו, רשימותיו ומאמרים לזכרו. בעריכת הרב שלום דובער לוין ואחיינו הרב אליעזר ליפא דוברבסקי[2], קראון הייטס, תשמ"ו.
- יוסף אשכנזי, אוצר החסידים - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בניו-יורק, בהוצאת חזק, תשע"ג
קישורים חיצוניים
- זכרון רש"ז - קובץ תשורה הכולל מדברי ימי חייו, רשימות וסיפורים ואגרות קודש אליו. תשורה מחתונת משפחות וואלף מקראון הייטס והעכט מפארק סלופ, ה' תמוז תש"ע.
- דב לבנון, המרא דאתרא של הרבי, שבועון בית משיח -
הערות שוליים
- ↑ מסופר כי בי' שבט תש"י, בעת ששהה באירלנד חלם כי הרבנית רבקה מוציאה ספר תורה מארון הקודש ובורחת. הוא חשש כי קרא משהו נורא בבית רבי, וביום ראשון נודע לו על הסתלקות אדמו"ר הריי"צ.
- ↑ בן אחיינו הרב יהושע דוברבסקי