הגהות לד"ה פתח אליהו - תרנ"ח: הבדלים בין גרסאות בדף
אויפעפענען (שיחה | תרומות) (←רקע) |
אויפעפענען (שיחה | תרומות) |
||
שורה 21: | שורה 21: | ||
הרב [[יואל כהן]] מספר שר' אברהם אמר לו, שלפני שגנב התפלל שלושה פעמים ביום בכל תפלה שמונה עשרה שיזכה לגנוב את המאמר. | הרב [[יואל כהן]] מספר שר' אברהם אמר לו, שלפני שגנב התפלל שלושה פעמים ביום בכל תפלה שמונה עשרה שיזכה לגנוב את המאמר. | ||
ההגהות נדפסו לראשונה בהוראת [[הרבי]] בשנת [[תשמ"א]] כ[[קונטרס]] בפני עצמו. ובשנת [[תשס"ז]] הופיע | ההגהות נדפסו לראשונה בהוראת [[הרבי]] בשנת [[תשמ"א]] כ[[קונטרס]] בפני עצמו. ובשנת [[תשס"ז]] הופיע כספר עם [[מראי מקומות]] והוספות בעריכת ר' [[אהרן חיטריק]]. הספר הופיע במהדורה מחודשת עם הוספות רבות בשנת [[תשע"ט]]. | ||
כדי להקל על הלומד נדפס בספר כל המאמר שבתורה אור, וההגהות באות בחצאי ריבוע. | כדי להקל על הלומד נדפס בספר כל המאמר שבתורה אור, וההגהות באות בחצאי ריבוע. |
גרסה מ־10:07, 7 ביולי 2020
![](/images/3/33/Hrr-hagoh.jpg)
הספר "הגהות לד"ה פתח אליהו - תרנ"ח" כולל את הגהותיו של אדמו"ר הרש"ב למאמר ד"ה פתח אליהו שבספר תורה אור לאדמו"ר הזקן, את רובם כתב בשנת תרנ"ח.
ההגהות הינן ארוכות ומקיפות, ובהן מוצגות ומבוארות השיטות השונות בספרי הקבלה בעניין אור הספירות והתלבשותו בכלים. בהגהות מעמיק אדמו"ר הרש"ב לדון ולחקור באופן פשיטות האור ובמהות הציור שנעשה על-ידי התלבשותו בכלים.
חשיבות מיוחדת נודעת להגהות הללו שעוסקות בביאור השיטות בענין אורות וכלים דאצילות, והתלבשות אלקות בעולם, דבר הנתבאר בריבוי מקומות בחסידות. בהגהות אלו ערך הרבי הרש"ב את הדברים כדרכו המסודרת, נוסף על כך שחידש בזה רבות.
רקע
כאשר הדפיס אדמו"ר הצמח צדק את הספר תורה אור, הוא הדפיסו (כמעט) ללא הגהות. בשונה מהספר לקוטי תורה בו הכניס מאות הגהות.
אדמו"ר המהר"ש התחיל לכתוב הגהות על מאמרי שלושת הפרשיות הראשונות מהספר תורה אור ושלחם לדפוס בשם "ליקוטי תורה לג' פרשיות".
בהמשך לכך, אדמו"ר הרש"ב החל לכתוב הגהות בשנת תרנ"ב על פרשת וירא.
הוצאת הספר
את ההגהות החל אדמו"ר הרש"ב לכתוב בחורף תרנ"ב, עצר באמצעו, והמשיך לכתוב את רובו בחורף תרנ"ח.
בפי החסידים מסופר שכתב היד של הגהות אלה נלקח ונעתק שלא ברשות מביתו של אדמו"ר הרש"ב, ע"י ר' אברהם פריז בהיותו תלמיד ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש[1], והתמים שהעתיק זאת נענש ע"י מנהל הישיבה, אדמו"ר הריי"צ. אך הרבי סיפר[2] כי אדמו"ר הרש"ב אמר על מעשה זה "תבוא עליו ברכה, והלואי שגם אחרים היו גונבים".
הרב יואל כהן מספר שר' אברהם אמר לו, שלפני שגנב התפלל שלושה פעמים ביום בכל תפלה שמונה עשרה שיזכה לגנוב את המאמר.
ההגהות נדפסו לראשונה בהוראת הרבי בשנת תשמ"א כקונטרס בפני עצמו. ובשנת תשס"ז הופיע כספר עם מראי מקומות והוספות בעריכת ר' אהרן חיטריק. הספר הופיע במהדורה מחודשת עם הוספות רבות בשנת תשע"ט.
כדי להקל על הלומד נדפס בספר כל המאמר שבתורה אור, וההגהות באות בחצאי ריבוע.
הוספות
בסוף הספר (בהוצאת תשס"ז ואילך) באו הוספות: המאמר שבתורה אור כמות שהוא, ללא ההגהות. הנחת אדמו"ר האמצעי מהמאמר שבתורה אור, הנחת ר' משה בנו של אדה"ז, ביאור והגהות אדמו"ר הצמח צדק מתוך ספרו אור התורה, מאמר ד"ה ויהיו חיי שרה הנדפס בביאורי הזוהר לאדמו"ר הצמח צדק, מילואים והערות לספר, ומפתח ענינים.
קישורים חיצוניים
הספר (מהדורת תשע"ט) - היברו בוקס
הערות שוליים
- ↑ המעתיק היה המזכיר ר' חיים ליברמן. ראה בספר "אחד היה אברהם" ע' 22.
- ↑ התוועדות ש"פ במדבר תשכ"ט.