חב"דפדיה:פארבריינגען: הבדלים בין גרסאות בדף
(←התקשרות: פסקה חדשה) |
|||
שורה 63: | שורה 63: | ||
יש לנו קשר [http://chabad.info/moshiach/%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A7-%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A7%D7%98-%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%92%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%94/ לזה]? --[[משתמש:חבר|אהבת ישראל]] - [[שיחת משתמש:חבר|מיר ווילן משיח יעצט]] - הצטרפו למיזם של [[חב"דפדיה: א חסידישע פארבריינגען]] - [[עשו כל אשר ביכולתכם]] 11:35, 6 במאי 2016 (UTC) | יש לנו קשר [http://chabad.info/moshiach/%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A7-%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A7%D7%98-%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%92%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%94/ לזה]? --[[משתמש:חבר|אהבת ישראל]] - [[שיחת משתמש:חבר|מיר ווילן משיח יעצט]] - הצטרפו למיזם של [[חב"דפדיה: א חסידישע פארבריינגען]] - [[עשו כל אשר ביכולתכם]] 11:35, 6 במאי 2016 (UTC) | ||
:כנראה שלא, למרבה הצער... • [[משתמש:קרייזי אבאוט משיח|קרייזי אבאוט משיח]] • [[שיחת משתמש:קרייזי אבאוט משיח|מביאים אותו ביחד]] - 15:11, כ"ח בניסן, [[שנת הקהל|הקהל]] ה'תשע"ו | |||
== התקשרות == | == התקשרות == |
גרסה מ־18:11, 6 במאי 2016
תיבת ארכיון
תמוז תשס"ח - סיוון ה'פרצת * תמוז ה'פרצת - עד ער"ה תהא שנת גאולת עולם * שנת תשע"ג |
חסימה
אולי מישהו יכול לעזור לי בשאלה שאני מתחבט בה קשות:
כשאני חוסם מישהו למשך שנה למשל, האם ה"חלות" של החסימה חל מיד למשך כל השנה, או שמכיון שכל רגע ורגע המערכת מפעילה חסימה חדשה, א"כ החסימה היא פעולה מתמשכת, בערך כמו "נישואין" לדעת הרוגוצ'ובר? --שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 03:37, 30 במרץ 2016 (UTC)
- ראשית הנשואין אינם פעולה נמשכת כי אם הקידושין (אגב, הרב שפירא מישי"ג מיאמי כתב פעם לחדש שזהו מחלוקת רמב"ם וראב"ד, ואכ"מ לדבר בנגלה...).
- והסיבה לזה היא שכיון שטבע האישה הוא שהיא מציאות לעצמה, לכן התקדשותה ו"קנינה" לאדם אחר למשך כל חייה הם היפך הטבע וענין של התחדשות, שלכן זה צריך להיות בכל רגע מחדש (אולי ע"ד משל כח הזריקה שבאבן).
- וממילא בעניננו - מכיון שיהודי טבעו וענינו הוא להיות מסייע לכל דבר שבקדושה, והשחתה היא היפך טבעו, מוכרחים לומר שבכל רגע הוא נעשה משחית מחדש ונחסם מחדש. משא"כ בגוי כפשוט.
- אלא דיש עדיין לחקור מה דינו של בוט משחית שנוצר ע"י יהודי... --יוסי ג - שיחה 10:22, 30 במרץ 2016 (UTC)
- אולי תציין את הנפק"מ, וזה יסייע להבנת הצדדים השונים.
- יש לדון (ואולי בכלל יש לפתוח מיזם 'רעדן אין לערנען'), האם החסימה היא עונש על ההשחתה, או אמצעי למניעתה - שאז יהי' נכון לומר שבכל רגע הוא מנסה שוב להשחית ונחסם כנ"ל. אך כיון שהמשחית נחסם מעריכות בצורה גורפת, הרי שזה בגדר עונש על מעשהו, ולתת לו זמן להתחרט וכו'. ולפי זה זה מעשה אחד של הענשה.
- אולם לענין צורת הפעלת המערכת, לכאורה אין נראה שהחסימה פועלת בכל רגע ורגע, אלא כאשר המשתמש מנסה לערוך, אזי בודקת המערכת האם הדבר מותר לו, ורק אז הוא נחסם. וזוהי הכרעה בין ב' הצדדים -- דָּרַךְ כּוֹכָב • שיחה • כ' באדר ב' ה'תשע"ו, 12:21 • יחי המלך המשיח!
- בענין הקידושין והנישואין, אני ראיתי בעבר בספרי הרו'גוטשובער כי הוא מכריע שהקידושין להיותם קנין הם דבר חד פעמי, שהרי לאחר שהאשה נקנית לבעלה היא שייכת לבעלה (ומה שכתב כאן לעיל דמציאות האשה היא להיותה לעצמה ולכן בעי קנין נמשך, י"ל דאינו כן, דהרי האשה נקנית לבעלה במשל ישראל הנקנים להקב"ה, אשר כל מציאותם מתהפכת להיות מציאות של כלי לאור העליון), ואילו הנישואין להיותם מציאות של שייכות הבעל והאשה זה לזה הם דבר נמשך (וכמו שמצינו שכיון שנתן עינה לגרשה שוב אינו אוכל פירות שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 14:42, 30 במרץ 2016 (UTC)
"ידוע חידושו של הגאון מראגצובי בגדר ענין הנישואין שאי"ז ענין חד פעמי אלא זה פעולה נמשכת כל רגע ורגע חלות חדשה ושיעבוד חדש....וראה בארוכה ע"ז בספר מפענח צפונות פרק ה' סימן כ"ח" (מקור: הרב מנחם מנדל כהן שליח הרבי, קובץ הערות וביאורים אהלי תורה שבת בחוקותי תשע"א) יוסי ג' עורר בי שאלה חדשה: מסופר כי איזה חסר דעת חקר האם שבת היא חיוב מיתה לכל העולם, רק מי ששומר שבת ניצל מהחיוב מיתה, או שמא ההפך; מי שמחלל שבת חל עליו חיוב חדש של מיתה. לפי זה אפשר לחקור האם בעצם כל באי הרשת חסומים לחב"דפדיה, חוץ ממי שנרשם ולא הוחלט כי הוא משחית, או שמא בעצם חב"דפדיה פתוחה לכולם חוץ ממי שנחסם, וא"כ החסימה חלה בכל עת מחדש, וצע"ג --שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 22:49, 30 במרץ 2016 (UTC)
התחדשות
משום מה כשארכבתי שמתי לב כי שנתיים תמימות לא היו במקום הזה התועדויות. זה נורא ואיום. הבה נתקן את המעוות. הנה יש החושבים כי ההתוועדות הוירטואלית הזאת, אינה רצינית אלא בדיחה. שהרי אנו יושבים זה בנפרד זה מזה, כל אחד בביתו.
נכון, אבל במחשבה של מתנגד. חסיד ששמע על מאמרו המפורסם של מורינו הבעל שם טוב כי "במקום שמחשבתו של אדם שם הוא" יודע כי ההפך הוא הנכון. אם מספר יהודים, מחשבתם נתונה בעת ובעונה אחת על ענין אחד, נמצא כי הם כולם נמצאים באותו הענין. ויותר מכך: מכיון שבעולם הבריאה שהוא עולם המחשבה לא קיים ענין של זמן, אם כן נמצא כי אנו מאוחדים יחד במקום קדוש זה, גם אם איננו נמצאים יחד באותו זמן במקום זה! --שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 23:00, 30 במרץ 2016 (UTC)
- זושא פויזנר אומר שמכיון שצמצום לאו כפשוטו, הרי כאשר רואים וידאו של הרבי הפירוש הוא שרואים את הרבי עצמו. אגב, אם כולנו נמצאים במקום של מחשבתנו, זאת אומרת שכולנו וירטואליים? או שהמציאות התורנית של האתר (הפצת המעיינות כמפורסם) פועלת בנו מציאות גשמית בעולם.
- איך ייתכן שבבריאה אין זמן? הרי זהו עולם נברא!
- ובכל אופן, קרוב לודאי שבא' הסאטעלייטים דיבר אד"ש על שמתוועדים בו זמנית ממקומות שונים בעולם. --יוסי ג - שיחה 08:44, 31 במרץ 2016 (UTC)
- 1. אכן כשרואים וידיאו של הרבי ומתקשרים בו הרי אין בזה שום חילוק בין ראיה כזאת לראיה גשמית, כיון שסוף כל סוף כל מהותו של חוש הראיה הוא התעוררות כח השכל הקשור לראיה (כח החכמה). 2. איני זוכר מקורות ברורים בענין ויתכן שאני טועה, אך לפי זכרוני הענין של שינוי קשור למהלך הגלגלים בעולם העשיה, והוא נמדד לפי שינוי התנועה התמידית של הגלגלים ובכללם השמש והירח, מה שלא שייך בעולם היצירה ומעלה שהם רוחניים לגמרי. (זה הטעם כנראה, שבסידור האר"י סידר - בחכמה פותח שערים - בריאה, ובתבונה משנה עיתים - יצירה, ומחליף את הזמנים - עשיה). --שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ"א באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 14:12, 31 במרץ 2016 (UTC)
לא להאמין❗
אנחנו יושבים בחוסר מעש והוא עדיין לא התגלה!--אהבת ישראל - מיר ווילן משיח יעצט - הצטרפו למיזם של חב"דפדיה: א חסידישע פארבריינגען 19:10, 2 באפריל 2016 (UTC)
- שמעתי פעם ממשפיע חשוב, כי כאשר יהודי "רוגז" על אריכות הגלות, עד שהוא מעורר בקרבו מכח זה את מידת הנצח ל"נצח" את הגלות והיצר הרע, הוא יכול בכח זה להשתמש בגלות עצמה בכדי להביא את הגאולה..! --שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ"ד באדר ב' ה'תשע"ו, למניינם 03:09, 3 באפריל 2016 (UTC)
מזל טוב!
אין בפי מילים לתאר את התרגשותי מכך שמקום זה חזר לפעולה לאחר שנות שממון! (שלום, חקירה לעיונך: האם החזרת הפעילות לדף בתשע"ו, הופכת רטרואקטיבית גם את שנות השממון לשנים פעילות; כשם שהתגלות מלך המשיח בכ"ו אדר שני תשע"ו, תהפוך גם את כל ה-5776 שנים שלפני זה לימות המשיח (כמ"ש בשיחת ער"ה תשנ"ב ועוד)?
וכדי לתרום למיזם החשוב בחב"דפדיה, אוסיף בזאת נקודה לא ידועה מאד"ש שהוזכרה ב-770: חסיד שנכנס ליחידות שאל את אד"ש כיצד הוא יכול לעורר את אחיו שקצת נטו מהדרך הישרה. הרבי ענה שבנוגע לבני משפחה, התפקיד הוא לקרבם בגשמיות ולגלות אהבה אליהם; ואת הקירוב ברוחניות למצוא מישהו אחר, ולדאוג שהוא יפעל זאת. • קרייזי אבאוט משיח • בואו נרקוד ביחד! 03:16, 5 באפריל 2016 (UTC)
מחסיד לחסיד
מסתמא כולם ראו את ה"מכתב מחסיד לחסיד". מכתב מאלף ומחכים, על היחס שצריך להיות בין חסיד לרעהו, בקשר למחלוקת הדעות ביניהם.
ומה אתם אומרים?...--5778 - משיח נאו! - שיחה 22:54, 27 באפריל 2016 (UTC)
- עזוב אותך הכל שטויות! קראתי מראשית עד אחרית ולא מצאתי בו כל תועלת, מלבד הידיעה שהכותב מתוסבך!--212.199.16.171 10:50, 3 במאי 2016 (UTC)
- ומה עם התוכן? לא נכון?--5778 - משיח נאו! - שיחה 11:05, 3 במאי 2016 (UTC)
תורת הגאולה
יש לנו קשר לזה? --אהבת ישראל - מיר ווילן משיח יעצט - הצטרפו למיזם של חב"דפדיה: א חסידישע פארבריינגען - עשו כל אשר ביכולתכם 11:35, 6 במאי 2016 (UTC)
- כנראה שלא, למרבה הצער... • קרייזי אבאוט משיח • מביאים אותו ביחד - 15:11, כ"ח בניסן, הקהל ה'תשע"ו
התקשרות
קראתי לא מזמן סיפור מפליא מזמן המגיד ממזריטש:
חסיד של המגיד הכיר בעירו מתנגד גאון הבקי בכל התורה ממש. החסיד רצה בכל מאודו שאותו מתנגד יהיה חסיד גם כן, חשב ועלה במוחו רעיון. הוא פנה למתנגד ושאלו קושיא חזקה על הנושא שלמד. המתנגד חיפש, במשך שבועיים (!) תמימים, תשובה ולא מצא. בצר לו, פנה לחסיד ואמר לו שיענה לו את התשובה. החסיד ענה לו תשובה בהירה וברורה. הגאון היה בהלם ושאלו מהיכן לו תשובה זו ולימוד מעמיק כזה, ענה לו החסיד שבמזריטש לומדים כך. הגאון החליט שהוא חייב לנסוע למזריטש, אך לפני שנסע, הביא לו החסיד מכתב לרבו - הרב המגיד, אך אסר עליו לראות את הכתוב בו.
בהגיעו למגיד לפ"ש (דבר שאינו נהוג בחסידות חב"ד), נתן שלום למגיד ואת המכתב של החסיד בעירו. המגיד פתח את המכתב והסתכל עליו לחילופין והפטיר: "הוא ממש לא נראה כך, כנראה שטלטולי הדרך שינו אותו". כאשר חזר הגאון לעירו, לאחר שנהפך לחסיד מובהק של המגיד, פנה לחסיד ושאלו מה כתב עליו במכתב. אמר לו החסיד שהוא מגלה לו זאת מכיוון שהו כבר "משלנו" (מהחסידים), הוא כתב קצת ברמז אבל זה היה מובן - מתנגד מאוס...
התוועד על כך ר' מענדל פוטרפס, שרק הנסיעה לרבי, אפילו בלי לימוד חסידות תפילה בעבודה וכד', משנה את המהות!
לחיים! לחיים ולברכה!