שיחה:יוסף אברהם פיזם: הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 17: | שורה 17: | ||
הרב יוסף פיזם נקרא ע"י הנהלת חב"ד לנהל את ביה"ס עוד לפני הכרתו הרשמית , והוא מנהל את ביה"ס חב"ד כבר משנת תשמ" | הרב יוסף פיזם נקרא ע"י הנהלת חב"ד לנהל את ביה"ס עוד לפני הכרתו הרשמית , והוא מנהל את ביה"ס חב"ד כבר משנת תשמ"א. בשנת תשמ"ג זכה ביה"ס להכרה כביה"ס ממלכתי דתי עירוני מטעם עירית חיפה, כביה"ס על איזורי. בהמשך ניהל גם את ביה"ס חב"ד לבנות כסניף, עד להיותו בי"ס בפני עצמו. | ||
עם כניסתו לתפקיד, עיצב את תפיסת תפקיד הניהול בהשראת הרבי | עם כניסתו לתפקיד, עיצב את תפיסת תפקיד הניהול בהשראת הרבי מליובאוויטש, כשליחות של חינוך לערכי היהדות בשלושה מישורים: א. המנהל הוא גורם משפיע ומחנך לקהילה כולה. ב. המנהל צריך ליצור חומרי לימוד והסברה לתלמידים , להורים ולקהילה. ג. החנוך צריך להימשך לאורך כל השנים ,גם לאחר סיום כתה ח בביה"ס, | ||
כך שיש להוציא לאור חומר קריאה שיגיע לכל בוגר בכל מסגרת שבה יהיה, חומר שיכלול הסברה | כך שיש להוציא לאור חומר קריאה שיגיע לכל בוגר בכל מסגרת שבה יהיה, חומר שיכלול הסברה | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
בהתאם לתפיסה זו פעל הרב יוסף פיזם בנוסף לניהול השוטף של חיי בית הספר, בשני מישורים נוספים בנחישות והתמדה יותר מ-25 שנה. א. הפקת ספרי קריאה, ספרי לימוד, ספרי הסברת מחשבת ישראל,ובמיוחד במשנת החסידות. ב. הקים בעקביות רבה מפעל רוחני של ימי עיון תורניים לקהילה כולה. במסגרת זו הפיק במשך יותר מ-25 שנה לפחות 4 ימי עיון תורניים בשנה,כשהוא רותם לנושא רבנים ומרצים מהשורה הראשונה, כשהוא משמש גם כמרצה | בהתאם לתפיסה זו פעל הרב יוסף אברהם פיזם בנוסף לניהול השוטף של חיי בית הספר, בשני מישורים נוספים בנחישות והתמדה יותר מ-25 שנה. א. הפקת ספרי קריאה, ספרי לימוד, ספרי הסברת מחשבת ישראל,ובמיוחד במשנת החסידות. ב. הקים בעקביות רבה מפעל רוחני של ימי עיון תורניים לקהילה כולה. במסגרת זו הפיק במשך יותר מ-25 שנה לפחות 4 ימי עיון תורניים בשנה,כשהוא רותם לנושא רבנים ומרצים מהשורה הראשונה, כשהוא משמש גם כמרצה | ||
כיו"ר ומנחה ימי העיון והלימוד כשבתוכם אחת לשנה גם יום משותף לאבות ובנים יחדיו. | כיו"ר ומנחה ימי העיון והלימוד כשבתוכם אחת לשנה גם יום משותף לאבות ובנים יחדיו. |
גרסה אחרונה מ־15:50, 13 ביולי 2014
משתמש אנונימי מחק פרטים מסויימים מהערך. כפי הנהוג (במיוחד אם מדובר במשתמש אנונימי...), יש קודם כל לדון בדף השיחה על המחיקה. אף שבמקרה זה אני נוטה להסכים עם המחיקה, זו לא צורה למחוק תוכן בלי שיקול דעת. • זוננשיין - תמיד בשמחה • כ' בניסן ה'תשע"ג • 17:53, 31 במרץ 2013 (IDT)
- במקרה של פרט טרוויאלי כ"כ שאין ספק כי יש למוחקו, לא נראה לענ"ד שיש בכלל צורך לדון (הרי עקרונות העריכה הם שכל אחד יכול לערוך, ואין חיוב לערוך התייעצות אא"כ יש מחלוקת או ספק). במקרה של מחיקת קטע משמעותי שאין מובן מאליו כי יש למוחקו, אתה צודק. שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' בניסן ה'תשע"ג, למניינם 17:55, 31 במרץ 2013 (IDT)
- בשביל זה הקדמתי, שאני אכן מסכים על המחיקה הספציפית הזו, אבל בדרך כלל כאשר מדובר במשתמש אנונימי שהפעולה הראשונה שלו בחב"דפדיה (ואולי גם האחרונה...) היא למחוק, בדרך כללל כוונותיו ומניעיו אינם טהורים. וד"ל. • זוננשיין - תמיד בשמחה • כ' בניסן ה'תשע"ג • 17:59, 31 במרץ 2013 (IDT)
- בכל מקרה עכשיו יש רוב בדף השיחה למחוק, (כולם מסכימים, לא?)... שָׁלוֹם - יְהוּדִים מְשׂוֹחֲחִים כ' בניסן ה'תשע"ג, למניינם 18:03, 31 במרץ 2013 (IDT)
- בשביל זה הקדמתי, שאני אכן מסכים על המחיקה הספציפית הזו, אבל בדרך כלל כאשר מדובר במשתמש אנונימי שהפעולה הראשונה שלו בחב"דפדיה (ואולי גם האחרונה...) היא למחוק, בדרך כללל כוונותיו ומניעיו אינם טהורים. וד"ל. • זוננשיין - תמיד בשמחה • כ' בניסן ה'תשע"ג • 17:59, 31 במרץ 2013 (IDT)
תמונות[עריכת קוד מקור]
מי יכול להוסיף תמונות לערך? - נדרש בשביל זה חיפוש קל ופשוט באינפו, הוא מנהל תלמוד תורה ומופיע בעשרות כתבות. תודה מראש! • זוננשיין - תמיד בשמחה • כ"ט בניסן ה'תשע"ג • 00:20, 9 באפריל 2013 (IDT)
חומר על הרב יוסף פיזם[עריכת קוד מקור]
קיבלתי במייל עם הכותרת הנ"K:
המלצה על הרב יוסף פיזם מנהל ביה"ס הממ"ד תלמוד תורה חב"ד "צבאות מנחם"
לקבלת פרס עירית חיפה לשנת תש"ע על מפעל חיים
הרב יוסף פיזם נקרא ע"י הנהלת חב"ד לנהל את ביה"ס עוד לפני הכרתו הרשמית , והוא מנהל את ביה"ס חב"ד כבר משנת תשמ"א. בשנת תשמ"ג זכה ביה"ס להכרה כביה"ס ממלכתי דתי עירוני מטעם עירית חיפה, כביה"ס על איזורי. בהמשך ניהל גם את ביה"ס חב"ד לבנות כסניף, עד להיותו בי"ס בפני עצמו.
עם כניסתו לתפקיד, עיצב את תפיסת תפקיד הניהול בהשראת הרבי מליובאוויטש, כשליחות של חינוך לערכי היהדות בשלושה מישורים: א. המנהל הוא גורם משפיע ומחנך לקהילה כולה. ב. המנהל צריך ליצור חומרי לימוד והסברה לתלמידים , להורים ולקהילה. ג. החנוך צריך להימשך לאורך כל השנים ,גם לאחר סיום כתה ח בביה"ס,
כך שיש להוציא לאור חומר קריאה שיגיע לכל בוגר בכל מסגרת שבה יהיה, חומר שיכלול הסברה
וחינוך במחשבת ישראל ובמיוחד במשנת החסידות באופן שיענה על צרכי הצעירים והקהילה.
בהתאם לתפיסה זו פעל הרב יוסף אברהם פיזם בנוסף לניהול השוטף של חיי בית הספר, בשני מישורים נוספים בנחישות והתמדה יותר מ-25 שנה. א. הפקת ספרי קריאה, ספרי לימוד, ספרי הסברת מחשבת ישראל,ובמיוחד במשנת החסידות. ב. הקים בעקביות רבה מפעל רוחני של ימי עיון תורניים לקהילה כולה. במסגרת זו הפיק במשך יותר מ-25 שנה לפחות 4 ימי עיון תורניים בשנה,כשהוא רותם לנושא רבנים ומרצים מהשורה הראשונה, כשהוא משמש גם כמרצה
כיו"ר ומנחה ימי העיון והלימוד כשבתוכם אחת לשנה גם יום משותף לאבות ובנים יחדיו.
יש לציין שפירסומיו של הרב פיזם היו תמיד בבחינת נר לאחד נר למאה,הביאו תועלת לאלפי תלמידים במחוז חיפה ומחוצה לו. במיוחד ראוי להדגשה כי חלק מספרי וחוברות הלימוד שחיבר היו בנושאים שנתיים של משרד החינוך, החינוך הממ"ד, לפי בקשת מפקח ביה"ס מר שמעון שטרית.
ולהלן מפרסומיו:
א."ופרצת"- בטאון חב"ד בקריות. קהל היעד : ההורים ותושבי הקריות. המטרה: ירחון להסברת ערכי היהדות באור החסידות, ושיווק הפעילות החינוכית של בית הספר.יצאו לאור 8 חוברות עד תמוז תשמ"ב, בכל חוברת כ-30 עמ'.
ב."המאורות הגדולים"- חוברת לימוד ועבודה- 22 עמ' בנושא: מורשתם של הבעש"ט ובעל התניא, יצאה לאור בשנת תשמ"ג לרגל ח"י אלול, יום הולדתם.
ג."נשמות בסבך"-134 עמ', עלילה בת ימינו. הספר יצא לאור בשנת תשמ"ח.המטרה:העברת מסרים יהודיים עמוקים באמצעות סיפור חינוכי מאלף. קהל היעד:נוער והורים בארץ ובחו"ל.
ד."רבינו יוסף קארו- חייו ופעלו" – 79 עמ'. יצא לאור בשנה"ל תשמ"ח. המטרה: הכרת דמותו רבת האנפין של רבינו יוסף קארו, באמצעות חוברת לימוד ועבודה. זאת במסגרת בקשת המפקח להפיק חומר לימוד זה לרגל הכרזת שנה זו כשנת ה-500 להולדת רבי יוסף קארו,במערכת החינוך הממ"ד בארץ. קהל היעד: תלמידי חב"ד והממ"ד במחוז חיפה ובארץ.
ה. "באור האמונה"-251 עמ' ספר לימוד ועבודה בנושא: שלשה עשר עיקרי האמונה. הספר יצא לאור לפי בקשת המפקח לרגל "שנת החינוך לאמונה" שהוכרזה ע"י החינוך הדתי במשרד החינוך.בספר למדו אלפי תלמידים במחוז ומחוצה לו.
ו. "אמרינו לרצון"-98 עמ' .חוברת לימוד ועבודה בנושא תרבות הדיבור ושפה נקיה, בדרך חינוכית נעימה ומהנה. החוברת נלמדה בביה"ס חב"ד במספר שנתונים.יצאה לאור בשנת תשנ"א.
ז. "גאולה ומשיח באור ההלכה"-37 עמ'.חוברת של פרקים י"א וי"ב בהלכות מלכים ברמב"ם עם ביאור משולב ועיונים. החוברת יצאה לאור בשנת תשנ"ב לרגל קריאת הרבי מליובאויטש לעסוק בלימוד תורת הגאולה כהכנה לגאולה שבפתח.
ח."בקשת הגאולה בקידוש לבנה"-פירוש עיוני ולקט הלכות.יצא לאור בשנת תשנ"ב במהדורת ברכון.
ט."מאמר איתא במדרש תהילים"-עם ביאור מפורש.17 עמ'.חוברת המבארת לאורחי הבר מצוה מאמר קבלה וחסידות הנאמר בעל פה ע"י החתן.נלמדה בתלמודי התורה של חב"ד והתפרסמה באלפי עותקים.
יצאה לאור בשנת תשנ"ז.
י."300 שנה להולדת הבעל שם טוב"- ספר לימוד ועבודה אשר יצא לאור בשנת תשנ"ח לרגל "300 שנה להולדת הבעש"ט" שהמחבר הוא מצאצאיו. בספר 130 עמ' והוא נלמד בבתי ספר חבדיי"ם רבים
בכתות ה-ט. הספר כולל פרקים במשנת הבעש"ט ותולדותיו.
יא. " הדרך הישרה"- 55 עמ' של פנינים מ"דבר מלכות"- שיחותיו של הרבי מליובאויטש שנאמרו על ידו בשנים תשנ"א- תשנ"ב בכל שבת.חוברת לימוד ועבודה הנלמדת בבתי ספר חב"ד בארץ ובחו"ל בכתות
ה-ט.
יב."ליקןטי אור"-ראשי תיבות, נוטריקונים, וגימטריות, מפוענחים ומעובדים לציבור הרחב מתןך הספר "תורה אור" לבעל התניא.חוברת ראשונה בסדרה יצאה לאור בשנת תשס"ג ובה 36 עמ'.החוברת התקבלה בהתלהבות בארץ ובחו"ל.
יג. "פנימיות"- בטאון למחשבת החסידות.הירחון שהופץ בקרב הציבור התורני ב-10,000 עותקים כל חדש, יצא לאור בשנים תשנ"ד – תשס"ז. בסך הכל הופקו ע"י הרב פיזם 75 חוברות כשהוא משמש ככותב ראשי ועורך ראשי ומשתף לעיתים גם כותבים אורחים.
יד. "הקהל"- חוברת לימוד ועבודה לכתות הגבוהות,בנושא השנתי שהוכרז ע"י משרד החינוך מחוז חיפה.
אלפי תלמידים מהמחוז ממערכת החינוך הממלכתית והממ"ד למדו בחוברת זו בשנת תשס"ט.בחוברת שיצאה לאור ביוזמת המפקח מר שמעון שטרית ובעידוד המחמ"ד מר ויזל ומנהל המחוז מר זבדה, 40 עמ' בהוצאה מהודרת.
ועוד ידו נטויה אי"ה.
הרב יוסף פיזם הדביק בחדוות היצירה תלמידים מוכשרים הנמנים בשורה הראשונה של הכותבים החבדי"ים,והינם בוגרי הת"ת ממיטב חניכיו שהושפעו מדרכו וסגנונו.
בכבוד רב
שמעון שטרית
מפקח איזורי
עד כאן קיבלתי במייל --שיע • שיחה כ"ג באב ה'תשע"ג 12:42, 30 ביולי 2013 (UTC)