י"ד באדר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{חודש אדר}} | {{חודש אדר}}{{אדרים}} | ||
'''י"ד באדר''' הוא היום הארבעה עשר ב[[חודש אדר]] ו[[חג הפורים]] (דפרזות וערב חג הפורים ד'מוקפות'). | '''י"ד באדר''' הוא היום הארבעה עשר ב[[חודש אדר]] ו[[חג הפורים]] (דפרזות וערב חג הפורים ד'מוקפות'). | ||
גרסה מ־19:01, 15 במרץ 2011
א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י |
יא | יב | יג | יד | טו | טז | יז | יח | יט | כ |
כא | כב | כג | כד | כה | כו | כז | כח | כט | ל |
תשרי · חשוון · כסלו · טבת · שבט ·
אדר |
- הבהרה: ערך זה עוסק גם בי"ד באדר א' וגם בי"ד באדר ב'
י"ד באדר הוא היום הארבעה עשר בחודש אדר וחג הפורים (דפרזות וערב חג הפורים ד'מוקפות').
אירועים ביהדות
- ג'ת"ה - יהודי שושן נקהלו ונצחו את אויבהם בשושן.
- ג'ת"ו - נקבע חג הפורים ביום אשר נחו מאויביהם.
- תקנ"ז - רבי חיים סגל לנדא מברודי, אב"ד מודקמין, נפטר.
- תרי"ח - רבי מנחם אוירבך, אב"ד אוסטרוב, נפטר.
- תרפ"ט - רבי משה מרדכי מפילוב, מחבר הספר 'מדרש משה', נפטר.
- תשמ"ב - הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראש ישיבת "מרכז הרב", נפטר.
ראו גם
הפתגם היומי - י"ד באדר א' - מלוח היום יום |
---|
פורים קטן. אין אומרים תחנון.
אבי אדוני זקני מורי ורבי סיפר לאבי אדמו"ר: "די מאמרים וואס זיינען געדרוגט אין לקוטי תורה, האט דער טאטע (הצמח צדק) אויסגעקליבען פון צוויי טויזענט מאמרים". תרגום מאידיש: אבי אדוני זקני מורי ורבי סיפר לאבי אדמו"ר: "המאמרים שנדפסו בלקוטי תורה, ליקט האבא (הצמח צדק) מתוך אלפיים מאמרים". |
הפתגם היומי - י"ד באדר ב' - מלוח היום יום |
---|
פורים. בקריאת המגילה קוראים: (ח. יא) "להרג ולאבד ולהרג ולאבד". (ט. ב) "ואיש לא עמד בפניהם ואיש לא עמד לפניהם". באמירת "האגרת הזאת", "אגרת הפרים הזאת השנית", מנענעים את המגילה. נוסח "שושנת יעקב": "ברוכים כל הצדיקים". שהחינו - גם ביום.
במגלה שכתב אבי אדוני זקני מורי ורבי לא נכתבו בני המן בעמוד בפני עצמן. וכן לא כל העמודים מתחילים בתיבת "המלך". בתורה אור ביאור ד"ה "יביאו לבוש" סעיף המתחיל "והנה בחינת לבוש", צריך להיות "והיא בחינת פני וזו היא המסתתרת .. שהיא בחינת עתיק בחינת סתימא דכל סתימין". ויש נוסח אחר: "והנה בחינת ביום ההוא הוא בחינת בינה אימא עילאה המקננת בבריאה בכורסיא אכן מלכות דאצילות נעשה עתיק לבריאה שנעתק וגבוה מבריאה ואינה באה בהתגלות בעולם הבריאה שאפילו מבחינת ביום ההוא הוא בבחינת העלם והסתר. ומה שנאמר אסתיר פני שכן נקרא מלכות וממלכות שבחכמה נעשה חכמה שבמלכות כו'". |