חיים מאיר הגר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 28: | שורה 28: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
מיון רגיל:הגר, חיים מאיר}} | {{מיון רגיל:הגר, חיים מאיר}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי ויז'ניץ]] | [[קטגוריה:אדמו"רי ויז'ניץ]] |
גרסה אחרונה מ־21:15, 14 במאי 2024
רבי חיים מאיר הגר (מכונה האמרי חיים), ט"ו כסלו תרמ"ח, 1 בדצמבר 1887 – ט' ניסן תשל"ב, 24 במרץ 1972), היה האדמו"ר הרביעי בשושלת חסידות ויז'ניץ.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בט"ו בכסלו תרמ"ח לאביו רבי ישראל, (שכונה ה"אהבת ישראל").
בשנת תרצ"ו אחר פטירת אביו, מונה כממשיך דרכו של אביו בעיר גרויסוורדיין, בבגרוסוורדיין שהה עד השואה. לאחר השואה התיישב בבלגיה, ובשנת תש"ז עלה לארץ ישראל. בתחילה התיישב בתל אביב, אך מיד החל ליזום את הקמת שיכון ויז'ניץ בבני ברק, לשם כך הסתובב חודשים רבים בחו"ל לרתום שועים ונגידים לרעיון ולהתרימם להוציא לפועל את חזונו, לאחר כ-3 שנים הסתיימה הבנייה והוא עבר להתגורר בשיכון.
אחר פטירתו מונה לממלא מקומו בנו האדמו"ר רבי משה יהושע הגר שהמשיך להנהיג את החסידות משיכון ויז'ניץ בבני ברק לצד אחיו רבי מרדכי הגר שהנהיג חצר מקבילה במונסי (מכונה 'ויזניץ' מונסי).
קשריו עם חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
כאשר היה רבי חיים מאיר בארצות הברית, נסע ברכבת לטורונטו שבקנדה, והחזיק בשקית טליתו את ספר התניא, ובמשך רוב זמן הנסיעה הגה בו[1].
ידידות אמיצה הייתה בין ה"אמרי חיים" לבין הרב יעקב לנדא. פעם סיפר לו רבי חיים מאיר: "בהיותי ברוסיא אצל חותני הקדוש מרחמסטריווקא, ניצלתי את ההזדמנות וביקרתי אז בהרבה חצרות קודש, גם לרבות אצל הרבי הרש"ב מליובאוויטש, ומשם לקחתי את התנועה החב"דית והלבשתיה על 'רברבין' שבזמר "י-ה ריבון"[2].
כמו כן, בביקורו בקרלסבד (עיר מעיינות המרפא שבצ'כיה), עם אביו ה"אהבת ישראל" מויזניץ שנסע לשם לצרכי רפואתו, זכה רבי חיים מאיר לראות את הרבי הרש"ב ואת הרבי הריי"צ שביקרו שם באותה עת. כשביקר רבי חיים מאיר בארצות הברית בשנת תש"י, רצה לבקר את הרבי הריי"צ בביתו שב-770[3], אך הדבר לא התאפשר בגלל מצב הבריאות של הרבי. כעבור זמן קצר, הסתלק הרבי הריי"צ, כשנודע דבר ההסתלקות לרבי חיים הוא התעצב וביטל את השתתפותו בסעודה שלישית שהייתה אמורה להערך יחד עם חסידיו, כשהתקיימה ההלוויה השתתף בה רבי חיים מאיר וצעד במשך כחצי שעה מ770 עד רחוב דין הסמוך לישיבת בדפורד כשכל זמן ההליכה ניכרו על פניו אותות עצב[4].
בשנת תשכ"ז חתם על מכתב קריאה לעידוד מבצע תפילין על ידי הרבי, כאות תודה לה' על הניסים הגלויים במלחמת ששת הימים בו נכתב (בין השאר) אשר "כדי לנצל שעת כושר ועת הרצון, שכמוהו לא היה זה עידן ועידנים, פנה כבוד קדושת אדמו"ר הגאון והקדוש מליובאוויטש שליט"א, בקריאה נרגשת להחלץ למערכה גדולה ולהשפיע על אחינו בני ישראל בכל מקומות פזוריהם, להגשים את הרהורי התשובה בקיו מצוות מעשיות, ובמסגרת זו הכריז על מבצע עולמי להנחת תפילין הנערך ב"ה בהצלחה גדולה על ידי מאות עסקנים יראי ד' ורבים נתקרבו כבר על ידי זה לחיי תורה ומצוות.. הרינו בזה להצטרף לקריאתו הגדולה של כבוד קדושת האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א, ואנו פונים בזה לכל החרדים לדבר ה' להחלץ למסע הסברה ולהצטרף למבצעים האמורים"[5] נפטר בתשל"ב. על כך אמר הרבי שבכך שויז'ניץ נמצאת בבני ברק, ממשיכה ומחדירה ענין השמחה בבני-ברק, ששם דרושה ביותר הדגשת ענין השמחה, כיון שישנם שם כמה ישיבות שהנהגתם בקו של עצבות כו'[6].
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אמרי חיים
- ליקוטי אמרי חיים
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, רבי משה יהושע הגר - (מכונה הישועות משה) האדמו"ר החמישי בשושולת וויז'ניץ, בני ברק.
- בנו, רבי מרדכי הגר - האדמו"ר מויז'ניץ מונסי, ניו יורק.
הערות שוליים
- ↑ מאיר החיים, מאת ר' אליהו נתן רוט, בני ברק תשנ"ב, חלק ב, עמ' כד.
- ↑ לפני ולפנים, מאת ר' מנחם אליעזר מוזס, מהדורת תשפ"ב, עמ' תלב. ועיין שם גם בעמוד תלא.
- ↑ מפי ר' שלמה לונדנר, ראיון לשבועון בית משיח גליון 1149 עמ' 38. "הייתי בהלוויית אדמו"ר הריי"צ ובקבלת הנשיאות של הרבי"
זכיתי להיות נוכח בהלוויית אדמו"ר הריי"צ ובקבלת הנשיאות של הרבי"
- ↑ מאיר החיים, חלק ב, עמ' תכו. כך סיפר גם ר' שלמה לונדנר, ראיון לשבועון בית משיח גליון 1149 עמ' 38. "הייתי בהלוויית אדמו"ר הריי"צ ובקבלת הנשיאות של הרבי"
זכיתי להיות נוכח בהלוויית אדמו"ר הריי"צ ובקבלת הנשיאות של הרבי"
- ↑ נשיאי חב"ד ובני דורם עמ' 129.
- ↑ תורת מנחם תשי"ד