צבי כהנא: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 13: | שורה 13: | ||
== בשיחה מיוחדת עם הרבי == | == בשיחה מיוחדת עם הרבי == | ||
בשנת [[תש"נ]] כאשר התעוררו נגד [[הרבי]] שאלה איך "פסק" [[שינה בסוכה|כביכול שאסור לישון בסוכה]], בא רבי צבי אל הרבי יחד עם קרובו שהיה מחסידי חב"ד, והציג לפני הרבי את שאלתו, | בשנת [[תש"נ]] כאשר התעוררו נגד [[הרבי]] שאלה איך "פסק" [[שינה בסוכה|כביכול שאסור לישון בסוכה]], בא רבי צבי אל הרבי יחד עם קרובו שהיה מחסידי חב"ד, והציג לפני הרבי את שאלתו, ואמר שברצונו לפרסם את תשובת הרבי לפני קהל ועדה ולהסיר ה"לעז" שהיה כביכול. הרבי השיב לו במשך כעשרים דקות כי זהו מנהג ישָן הנהוג ב[[חב"ד]] וב[[בעלז]], כך נהג חמיו [[הריי"צ]] וככל הנראה כך נהגו דור אחר דור עד ה[[אדמו"ר הזקן]] שהוא היה כידוע בעל [[הלכה]] וכל מנהגיו היו על פי ה[[שולחן ערוך]]. כל השנים לא היו כל שאלות מצד גדולי ישראל שהיו ידידים של נשיאי חב"ד, ובכללם: רבי [[חיים מוולוז'ין]], רבי [[יצחק מוולוז'ין]], [[רבי חיים מבריסק]], רבי [[חיים עוזר גרודזינסקי]], [[יצחק אלחנן ספקטור]], ולמה נתעוררו לזעוק על כך רק היום? מההכרח שזהו עצת הס"מ, הרוצה לזרוע מחלוקת בין יהודים, ועל ידי כך - לעכב את ה[[גאולה]] השלימה. | ||
לבסוף, ביקש ראש הישיבה את ברכתו של הרבי{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=47769 שיחת הרבי לר' צבי כהנא] - [[חלוקת דולרים]], [[סיון]] [[תש"נ]]}}. | לבסוף, ביקש ראש הישיבה את ברכתו של הרבי{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=47769 שיחת הרבי לר' צבי כהנא] - [[חלוקת דולרים]], [[סיון]] [[תש"נ]]}}. |
גרסה מ־14:54, 6 במרץ 2023
![](/images/thumb/6/6d/%D7%A6%D7%91%D7%99_%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%90.jpeg/300px-%D7%A6%D7%91%D7%99_%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%90.jpeg)
הגאון ר' צבי כהנא היה מייסד וראש ישיבת הרי יהודה.
תולדות חיים
- ר' צבי כהנא (גרושקא) נולד בשנת תרפ"ב בעיירה סרני - וואהלין. למד בישיבת סטולין, ברנוביץ ובישיבת מיר בפולין ולאחר מכן בשנחאי. לאחר שעלה ארצה היה מראשוני התלמידים בישיבת סלבודקא בבני ברק. לאחר נישואיו בשנת תש"י לרבנית חסידה בת הגאון רבי יצחק אריאלי בעל "עיניים למשפט" המשיך בלימודיו בישיבת מיר בירושלים. בשנת תשכ"ד הקים את ישיבת 'הרי יהודה' במושב בית מאיר ליד ירושלים. אביו היה מחסידי קרלין, וגם הוא עצמו היה מקורב לחסידות זו.
הרב כהנא היה מחדיר בתלמידיו תמיד ש"החכמה תחיה בעליה" ותורה מחכימת פתי, ועל האמת שהיא חותמו של הקב"ה. היה עצמו ידוע כאיש אמת, שחינך לאמת את כל תלמידיו ורבים השיב מעוון. בצוואתו כתב "לא למכור האמת בכל מחיר". על אף שישיבתו הייתה ישיבה ליטאית, לא הייתה בדרך ההתנגדות כלל, בישיבתו למדו גם מבתים חסידיים, גם בשיחות המוסר שהיה מוסר במוצאי שבתות הזכיר גם ספרי חסידות, ביניהם ספר התניא.
בשעת השריפה הגדולה שהייתה בהרי ירושלים הבטיח הרב כהנא שלא יינזקו במושב בית מאיר כיון שהם שומרים שבת, וכך היה.
נפטר בשנת תשנ"ו.
בשיחה מיוחדת עם הרבי
בשנת תש"נ כאשר התעוררו נגד הרבי שאלה איך "פסק" כביכול שאסור לישון בסוכה, בא רבי צבי אל הרבי יחד עם קרובו שהיה מחסידי חב"ד, והציג לפני הרבי את שאלתו, ואמר שברצונו לפרסם את תשובת הרבי לפני קהל ועדה ולהסיר ה"לעז" שהיה כביכול. הרבי השיב לו במשך כעשרים דקות כי זהו מנהג ישָן הנהוג בחב"ד ובבעלז, כך נהג חמיו הריי"צ וככל הנראה כך נהגו דור אחר דור עד האדמו"ר הזקן שהוא היה כידוע בעל הלכה וכל מנהגיו היו על פי השולחן ערוך. כל השנים לא היו כל שאלות מצד גדולי ישראל שהיו ידידים של נשיאי חב"ד, ובכללם: רבי חיים מוולוז'ין, רבי יצחק מוולוז'ין, רבי חיים מבריסק, רבי חיים עוזר גרודזינסקי, יצחק אלחנן ספקטור, ולמה נתעוררו לזעוק על כך רק היום? מההכרח שזהו עצת הס"מ, הרוצה לזרוע מחלוקת בין יהודים, ועל ידי כך - לעכב את הגאולה השלימה.
לבסוף, ביקש ראש הישיבה את ברכתו של הרבי[1].