יצחק אייזיק רוזנבוים: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "\ (\n)" ב־"$1") |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 29: | שורה 29: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא|רוזנבוים יצחק אייזיק]] | [[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא|רוזנבוים יצחק אייזיק]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"ו]] |
גרסה מ־13:40, 28 בפברואר 2022
![](/images/thumb/e/ec/Male_no_free_image_yet-he.svg.png/150px-Male_no_free_image_yet-he.svg.png)
רבי יצחק אייזיק רוזנבוים האדמו"ר מזוטשקא נולד בכ"א בטבת תרס"ו בעיר טשרנוביץ לאביו רבי איתמר מנדבורנה.
תולדות חיים
נולד בצ'רנוביץ בכ"א בטבת תרס"ו ונקרא ע"ש זקנו האדמו"ר מקאמרנא, בהגיעו לפרקו בנה את בתו עם זוגתו מרת חנה בת רבי נתן דוד הכהן הולנדר רבה של אמסאנא שבגליציה. תיכף אחר נישואיו קבע את מקום מגוריו בזוטשקא, עיירה קטנה בפרברי טשרנוביץ, על שמה נקרא ונודע בשמו לדורות כאדמו"ר מזוטשקא. לאחר שנים ספורות עבר לכהן בעיר וואשקוביץ שם כיהן באדמו"רות עד פרוץ מלחמת העולם השנייה בה שתה את כוס התרעלה.
אחר השואה ממנה שרד בניסים, קבע את מקומו בארצות הברית, תחילה באיסט ניו יורק וקראון הייטס, ולאחר מכן בבורו פארק שהייתה אז עדיי מדבר שממה רוחני שם נאבק לסגירת החניות בש"ק ושמירת השבת, ופעולותיו נשאו פרי.
בשנת תשל"ג עם פטירת אביו רבי איתמר בכ"ב בניסן, עלה למלאות את מקומו בהנהגת העדה בבית מדרשו בשכונת יד אליהו בתל אביב שם השפיע רבות על תושבי האיזור. בשנת תשמ"א עבר להתגורר בבני ברק, שם יסד את בית מדרשו. ייסד את גם את מפעל שונה הלכות במסגרתו נבחנים מאות אברכים ובחרוים מדי חודש על שו"ע ומשנ"ב הלכות שבת. היה לוחם על עניני הצניעות וחומת הכשרות בעיר.
הקשר לחב"ד
בשבט תשמ"ז כאשר התעוררה מחלוקת נגד תקנת הרבי בענין לימוד הרמב"ם, הוא פרסם מכתב תמיכה בתקנה. השתתף בכינוס האדיר לתיקון חוק מיהו יהודי בשנת תשמ"ג. מסר דברי תורה לכבוד הרבי בספר היובל קרנות צדיק.
בעקבות פולמוס המחלוקת סביב רבנותו של הרב משה יהודה לייב לנדא כתב בספרו "שלום רב":
ואם מצד האמתלא הגדולה, שמתרצים[1] לפי שהרב הוא חסיד חב"ד, ויש שם כאילו פסול אפיקורסות מחמת ענין משיח. הנה בעל כרחם מתברר, שבכל מקום שאתה מוצא שפלותם, שמבזים אותם שהם חוטאים ופושעים וכו', מתברר גדלותם, שכל דבריהם[2] דברי תורה הם.. כי באמת לא הם חידשו שיטה זו, וכבר הזכירה הכהן הגדול, הגאון הקדוש המפורסם מוה"ר צדוק הכהן[3] וז"ל: "שבכל דור יש נפש אחד שראוי להיות משיח אם יהיה הדור זכאי".. ובספר "נועם מגדים"[4] כתב נמי וז"ל: "את העני עמך ר"ל משיח צדקנו, הקרוי עני ורוכב כו', גם הוא בעוני ועינוי בין סובלי חלאים, והוא עמנו בכל דור ודור", עכ"ל. וכן כתב החתם סופר.. "כי מיום שחרב בית המקדש נולד משיח בכל דור ודור.. שמשיח הוא אחד מצדיקי הדור"... הרי מבואר שחב"ד לא חידשו שום דבר בזה, והוא שיטה ישנה מגדולי עולם שלמדו כן מהש"ס ומהרמב"ם.. ואיך יבואו לפסול חלק מכלל ישראל ר"ל רק משום דשמא גרים שנקראו חב"ד.. הנמצא כזה בכל חוקי תורתנו הקדושה.. שאפילו הגר"א לא כיון בזה אל האמת, והבאים אחריו עזבו דרך הרדיפה, כי נתברר שהיה טעות, ואיך אתם לא מפחדים כלל לפסול בניו של הקב"ה.. כאילו ח"ו אין להם אב לדרוש את דמם".
נפטר באור לי"ד בתמוז תש"ס בגיל צ"ד, ומנוחתו באוהל אדמו"רי נדבורנא בהר הזיתים.
בניו: ר' ישראל מסטאניסלאוו מאנסי
ר' נתן דוד מזוטשקא
ממלא מקומו
ממלא מקומו הוא בנו רבי נתן דוד רוזנבוים. כאשר בא בנו רבי ישראל מסטאניסלאוו מאנסי לניחום אבלים ביום כ"ז בשבט תשמ"ח, סיפר לו הרבי שבפעם האחרונה שאביו היה אצלו דובר אודות ענינים של אהבת ישראל ואחר כך היו חילופי מכתבים בענין זה. הרבי אמר שידוע לו שאכן אביו פועל בענינים אלו. כמו כן דובר בענין פדיון הבן וקרבן פסח. בחודש סיון תש"נ עבר לקבל מהרבי דולר לצדקה, והרבי אמר לו: "אני מכיר תודה לאביכם, ועלי לגמול לו על כך".
לקריאה נוספת
- שלום דובער וולפא, שמן ששון מחבריך חלק ד', ע' 194-196, ה' טבת ה'תש"ע