יהודה דב שיין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (קישורים פנימיים) |
מ (←תולדות חיים: קישורים פנימיים) |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשכונת [[מאה שערים]] בשנת [[תרל"ז]] לאביו ר' [[ישראל שמעון שיין]] מחשובי חסידי חב"ד ומנקיי הדעת שבירושלים. משפחתו התייחסה לגדולי חסידי אדמו"ר הזקן ולגאון בעל החיד"א. | נולד בשכונת [[מאה שערים]] בשנת [[תרל"ז]] לאביו ר' [[ישראל שמעון שיין]] מחשובי חסידי חב"ד ומנקיי הדעת שבירושלים. משפחתו התייחסה לגדולי חסידי [[אדמו"ר הזקן]] ולגאון בעל החיד"א. | ||
בצעירותו למד במוסדות החינוך 'עץ חיים', ולמד בביתו באופן פרטי לימודי חול. | בצעירותו למד במוסדות החינוך 'עץ חיים', ולמד בביתו באופן פרטי [[לימודי חול]]. | ||
בהיותו בגיל 20, התחתן בשנת [[תרנ"ז]] עם מרת פייגא בת ר' יצחק צבי דגנשיין{{הערה|משפחת רבנים פולנית. רעייתו הייתה קרובתו של איש הציונות נחום סוקולוב.}}, ולאחר נישואיו התקבל לעבוד כמזכיר מוסדות 'עץ חיים'. | בהיותו בגיל 20, התחתן בשנת [[תרנ"ז]] עם מרת פייגא בת ר' יצחק צבי דגנשיין{{הערה|משפחת רבנים פולנית. רעייתו הייתה קרובתו של איש הציונות נחום סוקולוב.}}, ולאחר נישואיו התקבל לעבוד כמזכיר מוסדות 'עץ חיים'. | ||
עם פרוץ [[מלחמת העולם הראשונה]] בשנת [[תרע"ה]] גורש עם משפחתו | עם פרוץ [[מלחמת העולם הראשונה]] בשנת [[תרע"ה]] גורש עם משפחתו ל[[מצרים]] בשל הנתינות הבריטית שהחזיק, והתפרנס כשוחט, בעל תוקע, [[סופר]] סת"ם, וצייר בבתי כנסת. | ||
בשנת [[תרע"ט]] חזר לארץ עם משפחתו והתקבל שוב לעבודה במוסדות 'עץ חיים', ובמקביל התנדב לפעול בעסקנות הכלל. | בשנת [[תרע"ט]] חזר לארץ עם משפחתו והתקבל שוב לעבודה במוסדות 'עץ חיים', ובמקביל התנדב לפעול בעסקנות הכלל. |
גרסה מ־00:18, 12 במרץ 2021
הרב יהודה דב שיין (אזולאי) (תרל"ז-י"ז ניסן תרפ"ט) היה שוחט, צייר, מזכיר מוסדות 'עץ חיים', חבר ועד שכונת מאה שערים מזכיר כולל חב"ד, מנהל קופת גמ"ח, גבאי בית הכנסת אהל יצחק בשכונה, מעסקני קהילת חב"ד המקומיים, וחבר החברא קדישא.
תולדות חיים
נולד בשכונת מאה שערים בשנת תרל"ז לאביו ר' ישראל שמעון שיין מחשובי חסידי חב"ד ומנקיי הדעת שבירושלים. משפחתו התייחסה לגדולי חסידי אדמו"ר הזקן ולגאון בעל החיד"א.
בצעירותו למד במוסדות החינוך 'עץ חיים', ולמד בביתו באופן פרטי לימודי חול.
בהיותו בגיל 20, התחתן בשנת תרנ"ז עם מרת פייגא בת ר' יצחק צבי דגנשיין[1], ולאחר נישואיו התקבל לעבוד כמזכיר מוסדות 'עץ חיים'.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת תרע"ה גורש עם משפחתו למצרים בשל הנתינות הבריטית שהחזיק, והתפרנס כשוחט, בעל תוקע, סופר סת"ם, וצייר בבתי כנסת.
בשנת תרע"ט חזר לארץ עם משפחתו והתקבל שוב לעבודה במוסדות 'עץ חיים', ובמקביל התנדב לפעול בעסקנות הכלל.
שימש כחבר ועד שכונת מאה שערים, וקידם בה את האינטרסים של קהילת חב"ד המקומית, שימש כמזכיר כולל חב"ד, מנהל קופת גמ"ח, וגבאי בבית הכנסת אהל יצחק בשכונה, וכן כחבר בועד קדישא של חסידי חב"ד בירושלים.
משפחתו
- בנו, יצחק הירש (איטשע אזולאי) - רמת גן
- בנו, חיים יוסף דוד
- בתו מרת רבקה, רעיית יצחק פרידמן
- בנו, אהרן משה
- בתו מרת שרה
- בתו מרת נחמה, רעיית דוד שכטר
הערות שוליים
- ↑ משפחת רבנים פולנית. רעייתו הייתה קרובתו של איש הציונות נחום סוקולוב.