שלמה דניאל גולדפרב: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 13: | שורה 13: | ||
בשנת [[תשס"ד]] הצטרף למאות הרבנים שחתמו על [[פסק הדין שהרבי מלך המשיח]], ובאותה שנה עבר להתגורר בכפר ורדים, מונה כרב הקהילה המקומית, ופעל לפתיחתם של שני גני חב"ד. | בשנת [[תשס"ד]] הצטרף למאות הרבנים שחתמו על [[פסק הדין שהרבי מלך המשיח]], ובאותה שנה עבר להתגורר בכפר ורדים, מונה כרב הקהילה המקומית, ופעל לפתיחתם של שני גני חב"ד. | ||
הוא עושה פעילות ׳בר מצווה׳ בימי שלישי בבית הכנסת שבישוב. | הוא עושה פעילות ׳בר מצווה׳ בימי שלישי בבית הכנסת שבישוב. | ||
הביא לפני פסח 800 ילדים לאפיית מצות, ובמקביל גם לנוער. | |||
לרב גולדפרב יש חמישה ילדים: מנחם מענדל, חייקל, שלום דובער, יהודה, וישראל יוסף המכונה yy | |||
במקביל לפעולותיו בכפר ורדים, משמש כמרצה במכללה למורים ב[[צפת]], אלוף משנה ב[[צה"ל]] במסגרת המילואים. | במקביל לפעולותיו בכפר ורדים, משמש כמרצה במכללה למורים ב[[צפת]], אלוף משנה ב[[צה"ל]] במסגרת המילואים. | ||
גרסה מ־08:46, 27 במרץ 2018
![](/images/thumb/1/1c/%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%A4%D7%A8%D7%91.jpg/250px-%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%A4%D7%A8%D7%91.jpg)
הרב שלמה דניאל גולדפרב (יליד שנת תשל"ט, 1979) הוא שליח הרבי ורבו של כפר ורדים ומרבני 'מכון הלכה - חב"ד'.
תולדות חיים
נולד לאביו ר' אהרן משה ולאמו מרת דינה שרה גולדפרב בכ' ניסן תשל"ט.
בשנת תשנ"ח נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 במסגרת שנת ה'קבוצה'.
בשנת תש"ס נסע לשליחות בפונה שבהודו, ובחודשי הקיץ ריכז מחנה קיץ לנערים.
לאחר נישואיו בשנת תשס"ב לרעייתו מרת דאבא רבקה (בת ר' זלמן חאנין מנהל הועד להפצת שיחות), התיישב בסמיכות להוריו במעלות, והחל לפעול בישוב הסמוך כפר ורדים.
בשנת תשס"ד הצטרף למאות הרבנים שחתמו על פסק הדין שהרבי מלך המשיח, ובאותה שנה עבר להתגורר בכפר ורדים, מונה כרב הקהילה המקומית, ופעל לפתיחתם של שני גני חב"ד. הוא עושה פעילות ׳בר מצווה׳ בימי שלישי בבית הכנסת שבישוב. הביא לפני פסח 800 ילדים לאפיית מצות, ובמקביל גם לנוער. לרב גולדפרב יש חמישה ילדים: מנחם מענדל, חייקל, שלום דובער, יהודה, וישראל יוסף המכונה yy במקביל לפעולותיו בכפר ורדים, משמש כמרצה במכללה למורים בצפת, אלוף משנה בצה"ל במסגרת המילואים.
חלק מתושבי המקום התנגדו לקיום פעילות יהודית במושבה[1], אך באי ומתפללי בית הכנסת רואים את פעולותיו בעין חיובית, ואף הצטרפו למאבק ציבורי שבסופו נבנה מקווה טהרה מהודר ביישוב לאחר פסק דין תקדימי שאיפשר לבניית מקוואות נוספים ברחבי הארץ[2].
בשנת תשע"ו הצטרף לרבני 'מכון הלכה - חב"ד'.