אברהם יהודה חן: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " – " ב־" - ") |
(תמונה ועריכה) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''אברהם יהודה חן''' נולד ב[[צ'רניגוב]] בשנת [[תרל"ח]] לאביו הרב [[דוד צבי חן]]. כיהן כרב בעיר נובוזיקוב שב[[רוסיה]], וכרב קהילת יהודי צופוט (סמוך לדנציג). אחר כך ברח ל[[פריז]] ומשם עלה ל[[ארץ הקודש]] - תחילה ל[[תל אביב]] ואחר כך ל[[ירושלים]]. | [[קובץ:אברהם יהודה חן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונתו של הרב חן]] | ||
הרב '''אברהם יהודה חן''' ([[תרל"ח]]-[[תרי"ח]]) היה צאצא של [[משפחת חן]] החב"דית שנמנה על חוגי ה'מזרחי', התגורר ב[[ירושלים]], וכיהן בתפקידים שונים במשרד החינוך. כאשר הקים ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] מר [[זלמן שז"ר]] את [[חוגי ח"ן למשנת חב"ד]] צורף לארגון ונמנה על ראשיו. | |||
==תולדות חיים== | |||
נולד ב[[צ'רניגוב]] בשנת [[תרל"ח]] לאביו הרב [[דוד צבי חן]]. כיהן כרב בעיר נובוזיקוב שב[[רוסיה]], וכרב קהילת יהודי צופוט (סמוך לדנציג). אחר כך ברח ל[[פריז]] ומשם עלה ל[[ארץ הקודש]] - תחילה ל[[תל אביב]] ואחר כך ל[[ירושלים]]. | |||
בארץ כיהן בתפקידים שונים בוועד הלאומי ובמשרד החינוך. היה איש 'המזרחי'. כתב ספר על [[עלילת בייליס]] ומאמרים רבים שחלקם נדפסו בספר "במלכות היהדות". | בארץ כיהן בתפקידים שונים בוועד הלאומי ובמשרד החינוך. היה איש 'המזרחי'. כתב ספר על [[עלילת בייליס]] ומאמרים רבים שחלקם נדפסו בספר "במלכות היהדות". |
גרסה מ־20:40, 1 בינואר 2015
![](/images/thumb/9/99/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%94_%D7%97%D7%9F.jpg/250px-%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%94_%D7%97%D7%9F.jpg)
הרב אברהם יהודה חן (תרל"ח-תרי"ח) היה צאצא של משפחת חן החב"דית שנמנה על חוגי ה'מזרחי', התגורר בירושלים, וכיהן בתפקידים שונים במשרד החינוך. כאשר הקים הפרזידנט מר זלמן שז"ר את חוגי ח"ן למשנת חב"ד צורף לארגון ונמנה על ראשיו.
תולדות חיים
נולד בצ'רניגוב בשנת תרל"ח לאביו הרב דוד צבי חן. כיהן כרב בעיר נובוזיקוב שברוסיה, וכרב קהילת יהודי צופוט (סמוך לדנציג). אחר כך ברח לפריז ומשם עלה לארץ הקודש - תחילה לתל אביב ואחר כך לירושלים.
בארץ כיהן בתפקידים שונים בוועד הלאומי ובמשרד החינוך. היה איש 'המזרחי'. כתב ספר על עלילת בייליס ומאמרים רבים שחלקם נדפסו בספר "במלכות היהדות".
הרבי כתב אליו כמה מכתבים בנושאי הסטוריה חב"דית. אחד מהם נדפס באגרות קודש חלק י"ג - בענין תשובת הצמח צדק הידועה בה מתבטא על הגר"א "ואינה תשובה".
היה מראשי חוגי ח"ן למשנת חב"ד בירושלים שנוסדה על ידי שז"ר, והתפלל בנוסח אדמו"ר הזקן.
נפטר בשנת תשי"ח.
לאחר פטירתו שלח הרבי מכתב ניחומים לביתו, שושנה.