יעקב יוסף: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "]]]" ב־"]]]]") |
(עריכה קלה, חלק מויקיפדיה) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:יעקב יוסף.jpg|left|thumb|250px|הרב יעקב יוסף]] | [[תמונה:יעקב יוסף.jpg|left|thumb|250px|הרב יעקב יוסף]] | ||
הרב '''יעקב יוסף''' ([[כ"ג תשרי]] [[תש"ז]]-[[ב' אייר]] [[תשע"ג]]), [[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] "חזון יעקב" ו[[מרא דאתרא|רב]] שכונת גבעת משה ב[[ירושלים]]. בעבר שימש כעסקן חרדי ו[[חבר כנסת]] מטעם [[ש"ס (מפלגה)|ש"ס]]. במשך כל ימי חייו [[מסירות נפש|מסר את נפשו]] למען [[שלושת השלמויות]] תוך היצמדות מוחלטת לדבריו של [[הרבי]] בנושאים אלו. | הרב '''יעקב יוסף''' ([[כ"ג תשרי]] [[תש"ז]] - [[ב' אייר]] [[תשע"ג]]), [[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] "חזון יעקב" ו[[מרא דאתרא|רב]] שכונת גבעת משה ב[[ירושלים]]. בעבר שימש כעסקן חרדי ו[[חבר כנסת]] מטעם [[ש"ס (מפלגה)|ש"ס]]. במשך כל ימי חייו [[מסירות נפש|מסר את נפשו]] למען [[שלושת השלמויות]] תוך היצמדות מוחלטת לדבריו של [[הרבי]] בנושאים אלו. | ||
== תולדות חייו == | == תולדות חייו == | ||
נולד ב[[כ"ג תשרי]] [[תש"ז]] בעיר [[ירושלים]], ילדם השני של הרב [[עובדיה יוסף]] ורעייתו. למד בישיבת "פורת יוסף" ובישיבת "[[קול תורה (ירושלים)|קול תורה]]" וכן בכולל [[מוסד הרב קוק]] בירושלים, ו[[סמיכה|הוסמך]] לכהונת [[רב]]. | נולד ב[[כ"ג תשרי]] [[תש"ז]] בעיר [[ירושלים]], ילדם השני של הרב [[עובדיה יוסף]] ורעייתו. למד בישיבת "פורת יוסף" ובישיבת "[[קול תורה (ירושלים)|קול תורה]]" וכן בכולל [[מוסד הרב קוק]] בירושלים, ו[[סמיכה|הוסמך]] לכהונת [[רב]]. | ||
החל משנת [[תשכ"ח]] החל לשאת בקביעות דרשות שבועיות בשכונות שונות בירושלים, שהתאפיינו בסגנון עממי. | |||
בשנים [[תשמ"ג]]-[[תשד"מ]] כיהן כחבר מועצת העיר ירושלים מטעם [[מפלגת ש"ס]], אז מפלגה בתחילת דרכה. לקראת הבחירות לכנסת ה-11 שובץ לרשימת ש"ס שהתמודדה לראשונה בבחירות לכנסת ונבחר במסגרתה לחבר כנסת. כיהן בוועדת חוקה, חוק ומשפט, ועדת החינוך והתרבות, וכן בוועדת החקירה הפרלמנטרית לתאונות דרכים. בתקופה זאת פעל רבות למען תיקון חוק מיהו יהודי ולשם כך התייעץ רבות בנושא עם הרבי, בעקבות זאת התקרב לחסידות חב"ד, ואף פסק הלכות שונות בשיטת חב"ד, | |||
בשנים [[תשמ"ג]]-[[תשד"מ]] כיהן כחבר מועצת העיר ירושלים מטעם [[מפלגת ש"ס]], אז מפלגה בתחילת דרכה. לקראת הבחירות לכנסת ה-11 שובץ לרשימת ש"ס שהתמודדה לראשונה בבחירות לכנסת ונבחר במסגרתה לחבר כנסת. | |||
בתום ארבע שנות כהונתה של הכנסת ה-11 פרש, ונתמנה לראש ישיבת "חזון יעקב" הקרויה על שם סבו רבי יעקב עובדיה, מורה הלכה ורב [[שכונה]] בשכונת גבעת משה ב[[ירושלים]], כמו כן הרב חבר בגוף ה[[כשרות]] "[[בד"ץ]] ישא ברכה". | בתום ארבע שנות כהונתה של הכנסת ה-11 פרש, ונתמנה לראש ישיבת "חזון יעקב" הקרויה על שם סבו רבי יעקב עובדיה, מורה הלכה ורב [[שכונה]] בשכונת גבעת משה ב[[ירושלים]], כמו כן הרב חבר בגוף ה[[כשרות]] "[[בד"ץ]] ישא ברכה". | ||
שורה 14: | שורה 13: | ||
במשך השנים, כחבר כנסת ולאחר מכן, לחם ב[[מסירות נפש]] על [[שלושת השלמויות]], ונצמד לשיטת [[הרבי]] בעניינים אלו, על אף התנגדותו החריפה של אביו. החילוק הבולט ביניהם היה בעיקרון "שטחים תמורת שלום", לו התנגד בחריפות. הוא היה מראשי רבני [[המטה העולמי להצלת העם והארץ]] שבראשות הרב [[שלום דב וולפא]]. לקראת הבחירות לכנסת ה-18 הודיע על תמיכתו ב[[האיחוד הלאומי|איחוד הלאומי]] למרות ההשתייכות המובהקת של משפחתו לתנועת ש"ס, ושימש כחבר מועצת הרבנים של האיחוד הלאומי. | במשך השנים, כחבר כנסת ולאחר מכן, לחם ב[[מסירות נפש]] על [[שלושת השלמויות]], ונצמד לשיטת [[הרבי]] בעניינים אלו, על אף התנגדותו החריפה של אביו. החילוק הבולט ביניהם היה בעיקרון "שטחים תמורת שלום", לו התנגד בחריפות. הוא היה מראשי רבני [[המטה העולמי להצלת העם והארץ]] שבראשות הרב [[שלום דב וולפא]]. לקראת הבחירות לכנסת ה-18 הודיע על תמיכתו ב[[האיחוד הלאומי|איחוד הלאומי]] למרות ההשתייכות המובהקת של משפחתו לתנועת ש"ס, ושימש כחבר מועצת הרבנים של האיחוד הלאומי. | ||
מחלוקות גדולות נוספות היו בינו לאביו בענייני [[הלכה]]{{הערה|לדוגמא, פרשת פפושדו}}, ולמרות זאת, צבר קהל תומכים ותלמידים אשר הולכים לאורו ונשמעים לפסיקותיו | מחלוקות גדולות נוספות היו בינו לאביו בענייני [[הלכה]]{{הערה|לדוגמא, פרשת פפושדו.}}, ולמרות זאת, צבר קהל תומכים ותלמידים אשר הולכים לאורו ונשמעים לפסיקותיו. | ||
הרב מרדכי אליהו כינה את הרב יעקב יוסף כאחד {{ציטוטון|מגדולי הפוסקים של דורנו}}. | לרב יעקב יוסף היה קשר טוב עם הראשון לציון הרב [[מרדכי אליהו]] ואף הלך לבקרו לאחר שיצא מ[[בית רפואה|בית הרפואה]]. הרב מרדכי אליהו כינה את הרב יעקב יוסף כאחד {{ציטוטון|מגדולי הפוסקים של דורנו}}. | ||
[[קובץ:הרב יעקב יוסף.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יעקב יוסף בכנס של [[עמותת הרבנים פיקוח נפש]]]] | [[קובץ:הרב יעקב יוסף.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יעקב יוסף בכנס של [[עמותת הרבנים פיקוח נפש]]]] | ||
שורה 37: | שורה 34: | ||
בשנת [[תשע"ג]] פרש מהמטה להצלת העם והארץ וממפלגת [[ארץ ישראל שלנו (מפלגה)|ארץ ישראל שלנו]] עקב תמיכתם של אנשי המטה במפלגת [[הבית היהודי (מפלגה)|הבית היהודי]] התומכת במתן [[אוטונומיה]] ל[[ערבים|ערביי]] ישראל. | בשנת [[תשע"ג]] פרש מהמטה להצלת העם והארץ וממפלגת [[ארץ ישראל שלנו (מפלגה)|ארץ ישראל שלנו]] עקב תמיכתם של אנשי המטה במפלגת [[הבית היהודי (מפלגה)|הבית היהודי]] התומכת במתן [[אוטונומיה]] ל[[ערבים|ערביי]] ישראל. | ||
לאחר שנה ושלושה חודשים בהם קיננה מחלת הסרטן בגופו, נפטר מתוך יסורים ביום שישי, [[ב' אייר]] [[תשע"ג]]. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה מ־17:08, 3 באפריל 2014
![](/images/7/78/%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3.jpg)
הרב יעקב יוסף (כ"ג תשרי תש"ז - ב' אייר תשע"ג), ראש ישיבת "חזון יעקב" ורב שכונת גבעת משה בירושלים. בעבר שימש כעסקן חרדי וחבר כנסת מטעם ש"ס. במשך כל ימי חייו מסר את נפשו למען שלושת השלמויות תוך היצמדות מוחלטת לדבריו של הרבי בנושאים אלו.
תולדות חייו
נולד בכ"ג תשרי תש"ז בעיר ירושלים, ילדם השני של הרב עובדיה יוסף ורעייתו. למד בישיבת "פורת יוסף" ובישיבת "קול תורה" וכן בכולל מוסד הרב קוק בירושלים, והוסמך לכהונת רב.
החל משנת תשכ"ח החל לשאת בקביעות דרשות שבועיות בשכונות שונות בירושלים, שהתאפיינו בסגנון עממי.
בשנים תשמ"ג-תשד"מ כיהן כחבר מועצת העיר ירושלים מטעם מפלגת ש"ס, אז מפלגה בתחילת דרכה. לקראת הבחירות לכנסת ה-11 שובץ לרשימת ש"ס שהתמודדה לראשונה בבחירות לכנסת ונבחר במסגרתה לחבר כנסת. כיהן בוועדת חוקה, חוק ומשפט, ועדת החינוך והתרבות, וכן בוועדת החקירה הפרלמנטרית לתאונות דרכים. בתקופה זאת פעל רבות למען תיקון חוק מיהו יהודי ולשם כך התייעץ רבות בנושא עם הרבי, בעקבות זאת התקרב לחסידות חב"ד, ואף פסק הלכות שונות בשיטת חב"ד,
בתום ארבע שנות כהונתה של הכנסת ה-11 פרש, ונתמנה לראש ישיבת "חזון יעקב" הקרויה על שם סבו רבי יעקב עובדיה, מורה הלכה ורב שכונה בשכונת גבעת משה בירושלים, כמו כן הרב חבר בגוף הכשרות "בד"ץ ישא ברכה".
במשך השנים, כחבר כנסת ולאחר מכן, לחם במסירות נפש על שלושת השלמויות, ונצמד לשיטת הרבי בעניינים אלו, על אף התנגדותו החריפה של אביו. החילוק הבולט ביניהם היה בעיקרון "שטחים תמורת שלום", לו התנגד בחריפות. הוא היה מראשי רבני המטה העולמי להצלת העם והארץ שבראשות הרב שלום דב וולפא. לקראת הבחירות לכנסת ה-18 הודיע על תמיכתו באיחוד הלאומי למרות ההשתייכות המובהקת של משפחתו לתנועת ש"ס, ושימש כחבר מועצת הרבנים של האיחוד הלאומי.
מחלוקות גדולות נוספות היו בינו לאביו בענייני הלכה[1], ולמרות זאת, צבר קהל תומכים ותלמידים אשר הולכים לאורו ונשמעים לפסיקותיו.
לרב יעקב יוסף היה קשר טוב עם הראשון לציון הרב מרדכי אליהו ואף הלך לבקרו לאחר שיצא מבית הרפואה. הרב מרדכי אליהו כינה את הרב יעקב יוסף כאחד "מגדולי הפוסקים של דורנו".
![](/images/thumb/a/a6/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3.jpg)
![](/images/thumb/0/05/%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%AA%D7%AA_%D7%A4%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%97_%D7%A0%D7%A4%D7%A9.jpg/250px-%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%AA%D7%AA_%D7%A4%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%97_%D7%A0%D7%A4%D7%A9.jpg)
קשריו עם חב"ד
הרב יוסף היה שותף ותומך לעמדת הרבי בנושאים ציבוריים כגון שלמות הארץ, והמאבק לתיקון חוק מיהו יהודי. היה מרבה להשתתף באירועים של חב"ד[2]. את בניו שלח בילדותם להתחנך בתלמוד התורה החב"די תורת אמת בירושלים.
מיהו יהודי
בעת שכיהן כחבר כנסת (בשנים תשד"מ-תשמ"ח) פעל רבות למען תיקון חוק מיהו יהודי ועמד בקשר רציף עם מזכירות הרבי. בשנים אלו התקרב מאד לחסידות חב"ד ולרבי. בנו, יהונתן, אף למד בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת.
בעלון "ארץ ישראל שלנו" היה מתפרסם טור קבוע של הרב יעקב יוסף בשם 'פינת ההלכה'. בחודש תמוז תשנ"ט הקדישו למאבקו של הרבי בענין חוק מיהו יהודי, בהדגישו שהתוצאות מאי-תיקון החוק מלמדות מי היה הצודק[3].
משיח
חתם על פסק דין שהרבי מלך המשיח; בשנת תש"ע, כאשר נשאל על-כך, ענה כי לפני ג' תמוז תשנ"ד היו שסברו כי הרבי הוא המשיח, וגם היום ישנם בזה דעות לכאן ולכאן[4].
שלמות הארץ
היה מראשי הלוחמים בתוקף למען הצלת העם והארץ. בשנת תשס"ה הקים יחד עם כמה מרבני חב"ד את בד"ץ שלימות הארץ.
היה שותף קבוע בכינוסי המטה להצלת העם והארץ[5], והיה גם חבר בהנהלת רבנים של עמותת פיקוח נפש[6].
בשנת תשע"ג פרש מהמטה להצלת העם והארץ וממפלגת ארץ ישראל שלנו עקב תמיכתם של אנשי המטה במפלגת הבית היהודי התומכת במתן אוטונומיה לערביי ישראל.
לאחר שנה ושלושה חודשים בהם קיננה מחלת הסרטן בגופו, נפטר מתוך יסורים ביום שישי, ב' אייר תשע"ג.
קישורים חיצוניים
- שבתי ויינטראוב, "אמת ליעקב", שבועון בית משיח
- חדשות וידיעות אודות הרב יוסף
- אהרן-דב הלפרין, הסוד שמאחורי הידיעה הסנסציונית על מסירות נפשו של הרב יעקב יוסף למען תיקון חוק מיהו יהודי, שבועון כפר חב"ד, אתר COL
הערות שוליים
- ↑ לדוגמא, פרשת פפושדו.
- ↑ [http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=37465 באתר חב"ד אינפו
- ↑ דבריו באתר חב"ד אינפו.
- ↑ לראיון באתר col.
- ↑ [http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=34637 - באתר חב"ד אינפו
- ↑ צילום מכתב.[כלומר?]