שמואל לויטין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " נ"ע" ב־" ") |
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
נולד בשנת [[תרמ"ג]] בעיירה פאהר לאביו הרב זאב וולף שהיה [[משגיח]] בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], וזכה להיות התינוק הראשון שנקרא על שם [[אדמו"ר המהר"ש]] לאחר פטירתו. | נולד בשנת [[תרמ"ג]] בעיירה פאהר לאביו הרב זאב וולף שהיה [[משגיח]] בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], וזכה להיות התינוק הראשון שנקרא על שם [[אדמו"ר המהר"ש]] לאחר פטירתו. | ||
למד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] והיה מראשוני התלמידים שם. [[הרבי]] התבטא עליו בהזדמנות מסויימת: "יהודי שזכה לשמוע [[חסידות]] מהרבי | למד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] והיה מראשוני התלמידים שם. [[הרבי]] התבטא עליו בהזדמנות מסויימת: "יהודי שזכה לשמוע [[חסידות]] מהרבי עוד לפני שאני נולדתי". | ||
נישא למרת שיינא (בת ר' אשר מרגליות) שליוותה אותו בכל מסעותיו וגלויותיו, בגרוזיה, באוקרינה ואף בסיביר. ב[[מלחמת העולם השנייה]] שהתה בגטו וילנה. שני בניה - שלום וגרשון בער נרצחו לעיניה, ואז נרצחה גם היא בייסורים גדולים. | נישא למרת שיינא (בת ר' אשר מרגליות) שליוותה אותו בכל מסעותיו וגלויותיו, בגרוזיה, באוקרינה ואף בסיביר. ב[[מלחמת העולם השנייה]] שהתה בגטו וילנה. שני בניה - שלום וגרשון בער נרצחו לעיניה, ואז נרצחה גם היא בייסורים גדולים. |
גרסה מ־20:11, 17 במרץ 2014
![](/images/thumb/0/0e/%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C_%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%98%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C_%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%98%D7%99%D7%9F.jpg)
הרב שמואל לויטין (תרמ"ג-תשל"ד), היה משפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770, רב בולט בקהילת חב"ד שרבותינו נשיאינו נהגו להפנות אליו שאלות בהלכה, וכיהן בתפקידים רבים נוספים כשד"ר, חבר הוועד לכתיבת ספר תורה לקבלת פני משיח, ועוד.
תולדות חייו
נולד בשנת תרמ"ג בעיירה פאהר לאביו הרב זאב וולף שהיה משגיח בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש, וזכה להיות התינוק הראשון שנקרא על שם אדמו"ר המהר"ש לאחר פטירתו.
למד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש והיה מראשוני התלמידים שם. הרבי התבטא עליו בהזדמנות מסויימת: "יהודי שזכה לשמוע חסידות מהרבי עוד לפני שאני נולדתי".
נישא למרת שיינא (בת ר' אשר מרגליות) שליוותה אותו בכל מסעותיו וגלויותיו, בגרוזיה, באוקרינה ואף בסיביר. במלחמת העולם השנייה שהתה בגטו וילנה. שני בניה - שלום וגרשון בער נרצחו לעיניה, ואז נרצחה גם היא בייסורים גדולים.
כיהן כרבה של העיירה ראקשיק וכרב הבית אצל אדמו"ר הריי"צ. מאוחר יותר נשלח לגרוזיה, לכהן כרב ראשי של מספר עיירות מרכזיות בהם העמיד תלמידים רבים. רבי יצחק זאב מבריסק העריכו ביותר על עבודתו זו במדינת גרוזיה, ובעקבותיו הצלחתו הכבירה הוא אף שלח לשם את שני תלמידיו הקרובים ביותר בכדי להוסיף עוד בקודש. עד היום הוא מכונה בפי החסידים רבי שמואל "באטומער", על שם העיר באטומי שבגרוזיה שבה פעל.
יצא כשד"ר להפיץ יהדות בשליחות אדמו"ר הריי"צ בארצות הברית. היה ממארגני כתיבת ספר תורה של משיח וחבר הועד לבנין האוהל של אדמו"ר הריי"צ.
בחודש חשוון תש"ב נשלח על ידי אדמו"ר הריי"צ לייסד את ישיבת תומכי תמימים מונטריאול קצת לאחר י' בכסלו חזר לניו יורק.
הרבי היה שואל אותו שאלות בהלכה.
נפטר בי"א באלול תשל"ד וזכה שהרבי יצא להלוויתו.
משפחתו
- חתנו הרב בנימין אליהו גרודצקי.