הרב פרופ' '''יצחק קראוס''' נולד ב[[ירושלים]] בשנת [[תשי"ט]] וגדל ב[[בני ברק]].
הרב פרופ' '''יצחק קראוס''' (יליד שנת [[תשי"ט]]) ממייסדי ישיבת עטרת כהנים בעיר העתיקה ב[[ירושלים]].
למד בישיבת בני עקיבא ב[[נתניה]] ובישיבת כרם ב[[יבנה]]. במסגרת ה'הסדר' שירת בחיל שריון.
==תולדות חייו==
נולד ב[[ירושלים]] בשנת [[תשי"ט]] וגדל ב[[בני ברק]].
היה ממייסדי ישיבת עטרת כהנים בעיר העתיקה בירושלים, שם אף למד והוסמך לרבנות. שימש בתור ר"מ בישיבות תיכוניות, קיבל תואר ד"ר במחלקה לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר אילן. שימש בתפקידים שונים של הוראה ומחקר.
למד בישיבת בני עקיבא ב[[נתניה]] ובישיבת כרם ביבנה. במסגרת ה'הסדר' שירת בחיל שריון.
היה ממייסדי ישיבת עטרת כהנים בעיר העתיקה ב[[ירושלים]], שם אף למד והוסמך לרבנות. שימש בתור [[ר"מ]] בישיבות תיכוניות, קיבל תואר ד"ר במחלקה לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר אילן על העבודה "לחיות עם הזמן": הגות והנהגה - הלכה ומעשה במשנתו של הרב מנחם מנדל שניאורסון האדמו"ר מליובאוויטש". שימש בתפקידים שונים של הוראה ומחקר.
מחקריו עוסקים בתנועת החסידות במאה העשרים, וביחסן של החסידות והיהדות החרדית לציונות ול[[ארץ הקודש|מדינת ישראל]].
מחקריו עוסקים בתנועת החסידות במאה העשרים, וביחסן של החסידות והיהדות החרדית לציונות ול[[ארץ הקודש|מדינת ישראל]].
בשנים האחרונות הוא מתמקד בחקר [[חסידות חב"ד]], ובשנת [[תשס"ז]] התפרסם ספרו "[[השביעי (ספר)|השביעי]]", העוסק ב[[אדמו"ר שליט"א]] וב[[משיח]].
בשנים האחרונות הוא מתמקד בחקר [[חסידות חב"ד]], ובשנת [[תשס"ז]] התפרסם ספרו "[[השביעי (ספר)|השביעי]]", העוסק ב[[הרבי]] וב[[משיח]].
העובדה שכ-330 שנה אחרי טראומת משיחיות השקר של שבתי צבי שוב נמצא ביהדות גורם חשוב הטוען למשיחיות - לא סתם טענה שמדובר בתקופת גאולה, לטענה זו שותפים רבים, בוודאי בחוגי הימין הדתי-לאומי, אלא משיחיות פרסונלית), משכה גם את תשומת הלב הן של עולם שומרי המצוות, שנדרש לגבש התייחסות ערכית לתופעה, והן של עולם המחקר, שנמצא לו לפתע כר לחקר תופעה משיחית "בזמן אמת", תוך כדי התהוותה.
== ספריו ==
[[קובץ:השביעי.jpg|250px|ממוזער|שמאל|עמוד הכריכה של הספר]]
כשם שהתופעה עצמה מרתקת, כך גם שני סוגי ההתייחסות אליה - הדתית והמחקרית. בתחום הראשון בלטה התייחסותו של מנהיג הציבור הליטאי בישראל (המתנגד מסורתית לחסידות בדיוק בשל החשד שהיא מסתירה מאחוריה שאיפה משיחית), הרב אליעזר שך. הרב שך, שהיה ידוע באופן כללי במנהיגותו החריפה והתקיפה, נהג כך גם כלפי גילויי המשיחיות של חב"ד. מיוחסת לו האימרה כי "חב"ד היא הדת הכי קרובה ליהדות", כלומר מבחינתו עצם התופעה המשיחית כבר הוציאה אותה מחוץ לגבולות היהדות. ראוי לציין שהוא אמר את הדברים עוד לפני פטירת הרבי מלובביץ', בקיץ 1994, אירוע שהחריף עוד יותר את הבעייתיות של המשיחיות החב"דית - כשחוגים נרחבים בתוכה סירבו לקבל את העובדה שהמוות סתם את הגולל על אפשרות משיחיותו של הרבי, ונתלו באמונות סמי-נוצריות שהרבי לא מת אלא "נסתר מן העין", והוא עתיד להתגלות. חוגים אחרים, מצומצמים יותר, הרחיקו לכת באימוץ המודל הנוצרי ואף ייחסו לרבי מעמד של בורא העולם ממש).
בספרו "'''השביעי''' - משיחיות בדור השביעי של חב"ד", מספר קראוס על המהפכה של תנועת חב"ד תחת מנהיגותו של [[הרבי מליובאוויטש]] ב[[דור השביעי|דור האחרון]] ומתמקד בפן המיוחד של הרבי כ[[מלך המשיח]], מתוך תורתו של הרבי, בצורה ייחודית ויוצאת דופן בהיקפה.
הרב ד"ר יצחק קראוס, ראש המדרשה לנשים באוניברסיטת בר-אילן, מגלם בכפל תאריו את כפל ההתייחסות לסוגיה: הפן הפנים-דתי והפן המחקרי. בספרו החדש הוא מבקש להתמודד לעומק עם תופעת המשיחיות החב"דית, לבחון את מקורותיה, סיבות לעיתויה, ההצדקות התיאולוגיות שבהן השתמשה, השלבים השונים בהתפתחותה והאמצעים שבהן מימשה את תפיסתה. כבר בראשית הספר הוא מצביע על עובדה משמעותית: המשיחיות היתה שם מן הרגע הראשון. הוא מצטט בהרחבה את נאומו הראשון של הרבי כ"נשיא" החסידות (התואר המוענק בחב"ד למנהיג) משבט תשי"א (1951), כדי להדגיש שכבר אז דיבר הרבי על דורו כדור ביאת משיח. למעשה, הוא מדגיש שכבר המנהיג שקדם לרבי, חותנו הרי"ץ (הרב יצחק שניאורסון), דיבר על תקופתו כעידן גאולה. חשוב להדגיש שעולם המחקר יודע זה מכבר על קיומו של גרעין משיחי בחב"ד עוד בתקופת האדמו"ר הקודם, אבל מכיוון שהציבור הרחב נוטה לייחס את ההתפרצות המשיחית ל-13 שנותיו האחרונות של הרבי (מאז עודד את שירת השיר "אנחנו רוצים משיח עכשיו", ב-1981), ומכיוון שהספר נועד לציבור הרחב, הרי יש בהחלט חשיבות להדגשה זו גם אם אין בה חידוש מחקרי.
הספר יצא בהנחיתו של הרב [[שמעון ויצהנדלר]] מ[[בני ברק]].
== קישורים חיצוניים ==
ההצדקה התיאולוגית שבה השתמש הרבי לרעיון שדורו הוא דור משיח היא העובדה שהוא האדמו"ר השביעי של חב"ד (מכאן שמו של הספר). שבע הוא מספר בעל משמעות מיסטית בתרבויות שונות, ובהן היהדות, ובמיוחד בזרם הקבלי-חסידי שלה. בהקשר שלנו, מכיוון שאדמו"רי חב"ד האחרונים ראו עצמם לא כמנהיגים לחסידיהם בלבד אלא לדור כולו, הרי שדורו של האדמו"ר השביעי של חב"ד נחשב כולו כדור בעל מעמד מיוחד. לפי הרבי, זהו הדור שבו צפויה סוף-סוף הגאולה המשיחית המיוחלת.
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=39399 ג' תמוז ב-ynet: ד"ר קראוס מסביר את [[חב"ד]]] - {{אינפו}}
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=46902 ככל שאני לומד יותר - אני מבין את המשיחיסטים] - [[חב"ד אינפו]] מדווח אודות כתבה מהעלון "מעייני הישועה"
לפי עמדה זו, לחסידי חב"ד יש תפקיד מיוחד בגאולה הצפויה: מכיוון שפעולותיו של כל יהודי משמעותיות לגבי מימושו של הפוטנציאל המשיחי, עליהם להבטיח שכל יהודי יעשה את חלקו כדי שהפוטנציאל לא יוחמץ. בכך מוטלת על החסידים אחריות היסטורית מרחיקת לכת, כמעט קוסמית, ששכרה בצדה: הכבוד העצום להיות שותפים בתהליך, שפעילותם מתנה את עצם הצלחתו. כך מבין קראוס את כוח המשיכה של המטלות הקשות שהטיל הרבי על חסידיו: מאי-נוחות בעמידה בדוכן תוך ניסיון לחזר אחר יהודים שיניחו תפילין, ועד אי-נוחות גבוהה בהרבה - שליחים שיצאו לקצווי עולם כדי למלא שם את התפקיד שהוטל עליהם במימוש הגאולה. עם זאת, לפי קראוס, הרבי לא העז לבחון את אמונתם של חסידיו באופן מיידי וטוטאלי: הוא העמיס עליהם את משימות הגאולה באופן הדרגתי: ראשית, בניית החצר עצמה, שנמצאה במצב קשה לאחר השואה. משם הוא עבר להפצת החסידות ברחבי העם היהודי, ורק לאחר מכן פנה לשלב השלישי, שלא תיתכן גאולה אוניברסלית בלעדיו - הפצת המסר של חב"ד גם ללא-יהודים.
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=48657 ד"ר קראוס עם "הצצה לעולם החב"די"] - אתר החדשות ynet מפרסם במסגרת "שאלת מחקר" ראיון עם ד"ר קראוס
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=30878 הפורטל הדתי 'כיפה' בכתבה אודות הספר "השביעי"] - [[חב"ד אינפו]]
קראוס בחר להתמקד במחקרו בשני אפיקים: התיאולוגי והמעשי. רוצה לומר: מהי הפילוסופיה הדתית שבאמצעותה ביקש הרבי לשכנע את חסידיו שתקופתו היא אמנם תקופה משיחית; כיצד התפתחה התיאולוגיה הזו מהצבעה על הדור כ"דור גאולה", ועד רמיזות לעצמו (ועוד יותר: מתן לגיטימציה לאחרים להצביע עליו) כמשיח. ברוח דומה, הוא מפרט גם את השלבים המעשיים השונים של מימוש התפיסה המשיחית.
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=33670 אתר NRG בסקירה קצרה על הספר "השביעי"] - [[חב"ד אינפו]]
*[http://www.chabad.info/images/originalsize/3894/389408.jpg טור של ד"ר קראוס - על [[השיחה הידועה]] ב[[שבועון בית משיח]]] {{אינפו}}
זו כמובן התמקדות לגיטימית, אבל היא משאירה את הסיפור חסר בכמה היבטים חשובים, בעיקר ההיסטורי והסוציולוגי. לדוגמה, מה גרם להתפרצות המשיחית דווקא בעיתוי שבו התפרצה? אם נצא מנקודת הנחה שהקישור ל"דור השביעי" אינו הגורם להתפרצות המשיחית, אלא רק האמצעי שדרכו ביקש הרבי לשכנע את שומעיו לאחר שהחליט לנקוט מדיניות משיחית, יש צורך להצביע על הגורמים ההיסטוריים לכך: משבר השואה? אולי המשבר האישי הכרוך בעובדה שלא היו לו ילדים, וגם לא קרובים אחרים, שיוכלו למלא את מקומו בבוא העת, ולכן היה צורך לשכנע את החסידים שמשימת החסידות מסתיימת בדורו שלו? ואולי זו דווקא ההכרה שההתפתחות הטכנולוגית, בתוספת השכלתו הכללית, בכלל מאפשרות לראשונה לחסידות יומרה משיחית גלובלית? הספר אינו מפרט בסוגיות אלה.
שאלות נוספות שאינן עולות הן: כיצד הגיבו החסידים למדיניות המשיחית? האם מיד נעשתה פופולרית, או שהרבי היה צריך להתגבר על התנגדות בתחום זה? ובכלל, האם התקשה בייצוב מנהיגותו? איך התמודד עם התופעות הסותרות לכאורה את ההנחה שמדובר בעידן משיחי, כמו השואה וההתבוללות? כל אלה הן שאלות נכבדות שהספר אינן מתמודד איתן. ומכאן שסוגיית משיחיותו של הרבי מלובביץ' עוד יכולה לספק כר נרחב למחקר גם עבור חוקרים נוספים.
== קישורים חיצוניים ==
{{מיון רגיל:קראוס יצחק}}
*[http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=39399 ג' תמוז ב-ynet: ד"ר קראוס מסביר את [[חב"ד]]] - [[חב"ד אינפו]]
[[קטגוריה:ידידי חב"ד]]
*[http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=46902 ככל שאני לומד יותר - אני מבין את המשיחיסטים] - [[חב"ד אינפו]] מדווח אודות כתבה מהעלון "מעייני הישועה"
[[קטגוריה:פרופסורים]]
*[http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=48657 ד"ר קראוס עם "הצצה לעולם החב"די"] - אתר החדשות ynet מפרסם במסגרת "שאלת מחקר" ראיון עם ד"ר קראוס
[[קטגוריה:בוגרי ישיבת כרם ביבנה]]
[[קטגוריה:ידידי חב"ד|קראוס יצחק]]
גרסה אחרונה מ־22:50, 4 ביולי 2024
יצחק קראוס
הרב פרופ' יצחק קראוס (יליד שנת תשי"ט) ממייסדי ישיבת עטרת כהנים בעיר העתיקה בירושלים.
למד בישיבת בני עקיבא בנתניה ובישיבת כרם ביבנה. במסגרת ה'הסדר' שירת בחיל שריון.
היה ממייסדי ישיבת עטרת כהנים בעיר העתיקה בירושלים, שם אף למד והוסמך לרבנות. שימש בתור ר"מ בישיבות תיכוניות, קיבל תואר ד"ר במחלקה לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר אילן על העבודה "לחיות עם הזמן": הגות והנהגה - הלכה ומעשה במשנתו של הרב מנחם מנדל שניאורסון האדמו"ר מליובאוויטש". שימש בתפקידים שונים של הוראה ומחקר.
מחקריו עוסקים בתנועת החסידות במאה העשרים, וביחסן של החסידות והיהדות החרדית לציונות ולמדינת ישראל.
בספרו "השביעי - משיחיות בדור השביעי של חב"ד", מספר קראוס על המהפכה של תנועת חב"ד תחת מנהיגותו של הרבי מליובאוויטש בדור האחרון ומתמקד בפן המיוחד של הרבי כמלך המשיח, מתוך תורתו של הרבי, בצורה ייחודית ויוצאת דופן בהיקפה.