מ (החלפת טקסט – "{{הערות שוליים פסקה}}" ב־"") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
|||
(10 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
==מקור== | |||
"על פי תורתנו הקדושה צפוי מראש מצב ניסיון שבו מלך המשיח יתכסה מבני ישראל לאחר התגלותו הראשונה." אפשר לקבל מקורות? עם כל הכבוד, התייחסות למשפט כזה כפשוטו מזכירה לי דתות אחרות רח"ל. | "על פי תורתנו הקדושה צפוי מראש מצב ניסיון שבו מלך המשיח יתכסה מבני ישראל לאחר התגלותו הראשונה." אפשר לקבל מקורות? עם כל הכבוד, התייחסות למשפט כזה כפשוטו מזכירה לי דתות אחרות רח"ל. | ||
שורה 46: | שורה 47: | ||
== מקורות == | == מקורות == | ||
דחוף להוסיף את המקורות לערך, לא כולם נכנסים לדף השיחה כדי לראות זאת. {{ | דחוף להוסיף את המקורות לערך, לא כולם נכנסים לדף השיחה כדי לראות זאת. {{אנונימי}} | ||
:יפה אמר הנ"ל. ועוד עיין ב[[שיחה:ג' תמוז תשנ"ד#חובה להאריך]]. --[[משתמש:שלום|ראשית ואחרית שלום]] - [[שיחת משתמש:שלום|סוכת שלום]] 18:59, 12 בפברואר 2010 (UTC) | |||
יפה אמר הנ"ל. ועוד עיין ב[[שיחה:ג' תמוז תשנ"ד#חובה להאריך]]. --[[משתמש:שלום|ראשית ואחרית שלום]] - [[שיחת משתמש:שלום|סוכת שלום]] 18:59, 12 בפברואר 2010 (UTC) | ::אשמח לדעת האם מי שכתב את המקורות יודע יותר פרטים על מה שכתב , מכיוון שבדקתי את הספר תורת משה ולא ראיתי זאת. אשמח לדעת יותר פירוט על המקור. --[[יחי אדונינו מורינו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד]]! . [[משתמש:דבר מלכות פנחס|דבר מלכות פנחס]] [[שיחת משתמש:דבר מלכות פנחס|שיחה]] 22:53, 18 ביולי 2021 (UTC) | ||
:::ראה בפסקה הראשונה ● </font> [[User:חלוקת קונטרסים|<span style=><font face="Guttman yad-brush" size="2.5">חלוקת קונטרסים</font>]] • [[שיחת משתמש:חלוקת קונטרסים|שיחה]] • [[יחי|יחי המלך המשיח]] • 05:31 • י' באב ה'תשפ"א | |||
== המשקל החשוב שהרבי נותן לכך == | == המשקל החשוב שהרבי נותן לכך == | ||
שורה 60: | שורה 61: | ||
: בעד, 'נגלה ונכסה ונגלה' {{שכח|אחדות לקבלת פני משיח}} | : בעד, 'נגלה ונכסה ונגלה' {{שכח|אחדות לקבלת פני משיח}} | ||
::שיניתי בשעתו כי זו לשון המדרש, לדעתי הציטוט צריך להיות השם והשאר הפניות. -- [[משתמש:קרייזי אבאוט משיח|קרייזי אבאוט משיח]] • [[שיחת משתמש:קרייזי אבאוט משיח|מביאים אותו ביחד]] - 16:01, ח' בתמוז ה'תש"ף | ::שיניתי בשעתו כי זו לשון המדרש, לדעתי הציטוט צריך להיות השם והשאר הפניות. -- [[משתמש:קרייזי אבאוט משיח|קרייזי אבאוט משיח]] • [[שיחת משתמש:קרייזי אבאוט משיח|מביאים אותו ביחד]] - 16:01, ח' בתמוז ה'תש"ף | ||
:::לשון המדרש הוא 'נגלה להם וחוזר ונכסה' והשם שבהצעה הוא המוכר יותר והכולל בתוכו את הכתוב בערך (בהתחשב שמסיים בנגלה) ● [[משתמש: חלוקת קונטרסים|חלוקת קונטרסים]] • [[שיחת משתמש: חלוקת קונטרסים|שיחה]] • [[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד|יחי המלך המשיח שליט"א]] • 23:28 • ח' בתמוז ה'תש"ף | |||
::::{{א|קרייזי אבאוט משיח}}, יש מענה? ● [[משתמש: חלוקת קונטרסים|חלוקת קונטרסים]] • [[שיחת משתמש: חלוקת קונטרסים|שיחה]] • [[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד|יחי המלך המשיח שליט"א]] • 10:42 • ט"ז באב תש"פ | |||
:::::אם התכוונת שכדי לדייק בלשון המדרש יש להוסיף המילה "להם", אולי הצדק עמך, ובכל אופן לקצר את לשון המדרש במילה אינו דומה ללהוסיף בו מה שלא נכתב בו. לא הבנתי מה הצורך לסיים בנגלה (לא מוכרח ששם הערך יכלול את כל הכתוב בערך). -- [[משתמש:קרייזי אבאוט משיח|קרייזי אבאוט משיח]] • [[שיחת משתמש:קרייזי אבאוט משיח|מביאים אותו ביחד]] - 11:39, י"ז באב ה'תש"ף |
גרסה אחרונה מ־12:32, 22 באוגוסט 2021
מקורעריכה
"על פי תורתנו הקדושה צפוי מראש מצב ניסיון שבו מלך המשיח יתכסה מבני ישראל לאחר התגלותו הראשונה." אפשר לקבל מקורות? עם כל הכבוד, התייחסות למשפט כזה כפשוטו מזכירה לי דתות אחרות רח"ל.
אשמח להתייחסות רצינית. תודה.
- לצערי, כשהערך נכתב לא צוינו המקורות. החומר הועתק מחוברת שנכתבה בנושא. אני מעתיק לך לכאן את החומר כפי שהוא מופיע בחוברת, יחד עם מראי המקומות. (מובאים בסוף, לפי המספור). מקווה שהועלתי. --chabadnik - שיחה 17:54, 5 יולי 2007 (EDT)
כתוב בספרים[1] שכאשר חושך הגלות מתגבר סימן הוא לכך שהגאולה קרובה, "שבכל יום סמוך לעלות השחר, החושך מחשיך ביותר מן חשכת הלילה, ואחר כך אור השחר בוקע ועולה".
מלכות בית דוד דומה ללבנה, פעמים נגלית ופעמים נסתרת. בדורנו - הדור השביעי לאחרי גילוי אדיר של מלכות בית דוד במשך עשרות שנים, ואחרי שהרבי מודיע לכל העולם כי עומדים אנו על סף הגאולה ומלך המשיח כבר התגלה, ומעודד לעיני העולם כולו את ההכרזה על חייו הנצחיים כמלך המשיח - נראה לעינינו ההיפך, וביום ג' תמוז ה'תשנ"ד נעלם המלך המשיח מעיני עם ישראל.
כתוב בחז"ל[2] שלפני גאולת מצרים נעלם הגואל - משה רבנו למדין, כשם שגואל ראשון נגלה ונכסה וחוזר ונגלה, כך גואל אחרון, נגלה ונכסה וחוזר ונגלה. מקורות רבים בנגלה[3] ובנסתר [4] מעידים על ניסיון זה בתקופה של טרום ההתגלות הסופית. יש להזכיר גם על דברי חז"ל הידועים[5] שמשיח בא בהיסח הדעת.
הרבי שליט"א מלך המשיח עצמו, כשבוע לפני כ"ז אדר תשנ"ב[6] רמז על מצב זה, וזה לשונו הקדוש: "נעשית ירידה לפי שעה (על דרך מה שנאמר "רגע קטן עזבתיך"[7] ובחיצוניות (רק למראה עיניים), בכדי להביא את העליה שלא בערך, ולא רק עליה לרגע קטן (כנגד "רגע קטן עזבתיך"), אלא עליה. נצחית שאין אחריה הפסק כלל". עד כאן לשונו הקדוש[8]
ידוע[9] שבעת עליית משה רבנו להר סיני לאחרי מתן תורה לקבל את התורה ואת הלוחות, הבטיח להם שיחזור לאחר ארבעים יום. ביום הארבעים, התעכב משה מלבוא, והשטן הראה להם דמות משה מת בשמים, בני ישראל לא עמדו בניסיון וחטאו בחטא העגל, רק שבט לוי עמד בניסיון.
בכתבי האריז"ל[10] מובא, כי ניסיון זה יחזור על עצמו קודם ביאת המשיח, כאשר המלך המשיח עצמו יתעלם. ונאמר במדרש[11] כי "בתקופת כיסוי המשיח, כל מי שמאמינו אוכל גחלי רתמים ושרשי מלוחים"!
כמו כן כתוב אודות ניסיון נוסף: בתחילה מתגלה המשיח רק "לעדת המייחלים לו"[12], אך בבוא העת, מתגלה לכל ישראל. ומובא בספרים 15 שבדור הגאולה יהיו צדיקים ותלמידי חכמים שלא יכירו את המשיח מתחילה, ויתנגדו לו. כך היה במלכות בית דוד 16 שגדולי ישראל לא הלכו מתחילה עם המלך שבחר ה', כך גם היו התנגדויות לגדולי ישראל רבים, החל ממשה רבינו שקרח ועדתו 17 מגדולי האומה חלקו עליו, והמשך ברמב"ם ובנשיאי החסידות 18 . אך לבסוף יתקיים "ואויביו אלביש בשת" 19 - אלו החולקים עליו, והם "מבינים ואומרים בודאי זה מלך המשיח" 20 , "אבל כל המאמין משנה הראשונה כופלים לו שכרו כפלי כפלים".
ומעניין לציין שבשיחת ג' תמוז ה'תנש"א, שנקבע ל'דבר מלכות' ליום ג' תמוז מעיר הרבי 21, כי ג' תמוז הוא אחד מהארבעים יום הראשונים שמשה רבנו היה בהר! ולא במקרה "ג' תמוז" (456) עולה בגימטרייא בדיוק "נכסה וחוזר ונגלה", עובדה המראה בהשגחה פרטית כי זהו בדיוק השלב עליו דיברו חז"ל. כן בהשגחה פרטית "ג' תמוז" בגימטריא "עוד משיח חי"!
- זו לא תשובה רצינית. לטעון שהחברא קדישא עבדו עלינו כפי שהשטן עבד על עם ישראל בחטא העגל זה לשון הרע. כבר היו רבנים גדולים ביותר שטעו בחישובי קיצין ונתברר שנשיא חב"ד השביעי הוא האחרון, אך בימיו לא בא המשיח. זהו.
- תשים לב בבקשה אלו ביטויים השמטתי ובבקשה אל תחזור אליהם. אני מתאר לעצמי שאתה מבין מדוע (באם לא, ציין זאת ואשתדל להסביר לך).
- תקוותי שעם הזמן, הנושא - שבאמת היה צריך להיות הנושא הראשון המושלם באנציקלופדיה - יהיה מלא ומסודר מספיק על מנת לחסוך שאלות מעין אלו. הצלחה --chabadnik - שיחה 18:40, 6 יולי 2007 (EDT)
איפה כתוב בדיוק בכתבי האריז"ל שהנסיון שמשה יעלם יחזור בשנית עם משיח? - סלחו לי על הבורות! ואני חושב (בלי כל כך קשר) שעיקר הנסיון הוא להאמין שהרבי ממשיך להנהיג אותנו והוא המלך המשיח. מלבד זאת, הויכוח הוא ויכוח הכי לגיטמי שבעולם על הפשט בשיחות הקודש, לא נסיון ולא "אמונה" כפי שמנסים להציג זאת.
מקורותעריכה
דחוף להוסיף את המקורות לערך, לא כולם נכנסים לדף השיחה כדי לראות זאת. -- הודעה זו הושארה על ידי אנונימי/ת.
- יפה אמר הנ"ל. ועוד עיין בשיחה:ג' תמוז תשנ"ד#חובה להאריך. --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 18:59, 12 בפברואר 2010 (UTC)
- אשמח לדעת האם מי שכתב את המקורות יודע יותר פרטים על מה שכתב , מכיוון שבדקתי את הספר תורת משה ולא ראיתי זאת. אשמח לדעת יותר פירוט על המקור. --יחי אדונינו מורינו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד! . דבר מלכות פנחס שיחה 22:53, 18 ביולי 2021 (UTC)
- ראה בפסקה הראשונה ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח • 05:31 • י' באב ה'תשפ"א
- אשמח לדעת האם מי שכתב את המקורות יודע יותר פרטים על מה שכתב , מכיוון שבדקתי את הספר תורת משה ולא ראיתי זאת. אשמח לדעת יותר פירוט על המקור. --יחי אדונינו מורינו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד! . דבר מלכות פנחס שיחה 22:53, 18 ביולי 2021 (UTC)
המשקל החשוב שהרבי נותן לכךעריכה
לא זוכר כרגע היכן, אבל הרבי מסביר כיצד אין בדברי הרמב"ם על הצבעת ר"ע וכל חכמי דורו על בר כוכבא כמשיח אמירה שלא סברו את ענין הנגלה וחוזר ונכסה כדבר הלכתי היות ובר כוכבא נכסה במערות קודם התגלותו. אני חושב שחשוב להוסיף את זה ואולי עם הסברה שמכאן משמע שהרבי מייחס לעניין זה משל רציני ומשמעותי על פני שלל מדרשי ואגדות שיש כלפי משיח (בפשטות יש אינספור דברים ומדרשים אחרים שנאמרו על משיח שניתן לשאול כיצד התקיימו בבר כוכבא)--חייל של המלך - שיחה, 22:04, ד' באייר, ה'תש"ף 22:04, 28 באפריל 2020 (IST)
- הדבר מצויין בפנים, אם כי לא דייקת קודש לנשיא הדור! - שיחה, 01:29, ח' בתמוז, ה'תש"ף 01:29, 30 ביוני 2020 (UTC)
שם הערךעריכה
לא יותר מתאים נגלה נכסה ונגלה? הרי בין כך זה לא כתוב כמו במקורות ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח שליט"א • 02:08 • ח' בתמוז ה'תש"ף
- בעד, 'נגלה ונכסה ונגלה' -- נכתב ע"י אחדות לקבלת פני משיח ששכח לחתום את שמו.
- שיניתי בשעתו כי זו לשון המדרש, לדעתי הציטוט צריך להיות השם והשאר הפניות. -- קרייזי אבאוט משיח • מביאים אותו ביחד - 16:01, ח' בתמוז ה'תש"ף
- לשון המדרש הוא 'נגלה להם וחוזר ונכסה' והשם שבהצעה הוא המוכר יותר והכולל בתוכו את הכתוב בערך (בהתחשב שמסיים בנגלה) ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח שליט"א • 23:28 • ח' בתמוז ה'תש"ף
- קרייזי אבאוט משיח, יש מענה? ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח שליט"א • 10:42 • ט"ז באב תש"פ
- אם התכוונת שכדי לדייק בלשון המדרש יש להוסיף המילה "להם", אולי הצדק עמך, ובכל אופן לקצר את לשון המדרש במילה אינו דומה ללהוסיף בו מה שלא נכתב בו. לא הבנתי מה הצורך לסיים בנגלה (לא מוכרח ששם הערך יכלול את כל הכתוב בערך). -- קרייזי אבאוט משיח • מביאים אותו ביחד - 11:39, י"ז באב ה'תש"ף
- קרייזי אבאוט משיח, יש מענה? ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח שליט"א • 10:42 • ט"ז באב תש"פ
- לשון המדרש הוא 'נגלה להם וחוזר ונכסה' והשם שבהצעה הוא המוכר יותר והכולל בתוכו את הכתוב בערך (בהתחשב שמסיים בנגלה) ● חלוקת קונטרסים • שיחה • יחי המלך המשיח שליט"א • 23:28 • ח' בתמוז ה'תש"ף
- שיניתי בשעתו כי זו לשון המדרש, לדעתי הציטוט צריך להיות השם והשאר הפניות. -- קרייזי אבאוט משיח • מביאים אותו ביחד - 16:01, ח' בתמוז ה'תש"ף
- ↑ כלי יקר שמות ו, א.
- ↑ ראה שמו"ר ה, כד. במדב"ר י"א, ג.
- ↑ רבינו בחיי שמות ה, כ"ב בסופו. שיר השירים רבה פ"ד וברמב"ן. רות רבה פ"ה. תורת משה שמות ה, כב. רש"י דניאל יב, יב. ועוד.
- ↑ ראה אור החמה על הזוהר שמות ז, ב. ויקהל ריב, א. ספר הגלגולים פי"ג. וכן יסד ר' אליעזר הקליר בסילוק יוצר פרשת החדש). ראה גם המשך "בשעה שהקדימו" תער"ב ח"א ע' תיט-כ. ועוד.
- ↑ סנהדרין צז, א.
- ↑ דבר מלכות פרשת כי תשא ס"ז. ההדגשה איננה במקור.
- ↑ ישעי' נד, ז.
- ↑ וראה דברים נפלאים של אדמו"ר האמצעי בהקדמה ל"שער האמונה".
- ↑ שמות לב, א ובפרש"י.
- ↑ "ארבע מאות שקל כסף" ע' רמ"א.
- ↑ במדב"ר יא, ג.
- ↑ אגרות הרמב"ן ח"א ע' שכ"ב. וכן בכתבי האריז"ל שעה"ג פי"ג.