מאיר פרידמן: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
(←משפחתו: הוספתי תוכן) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(16 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | {{פירוש נוסף|נוכחי=מנהל [[צעירי אגודת חב"ד]] בכפר חב"ד|אחר=ממנהלי הארגון "תפארת בחורים" שנרצח על ידי השלטונות הסובייטים|ראו=[[מאיר פרידמן (לנינגרד)]]}} | ||
[[קובץ:מאיר פרידמן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ר' מאיר פרידמן]] | [[קובץ:מאיר פרידמן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ר' מאיר פרידמן]] | ||
[[קובץ:פרידמן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|משמח יהודים במהלך [[מלחמת יום כיפור]]]] | [[קובץ:פרידמן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|משמח יהודים במהלך [[מלחמת יום כיפור]]]] | ||
שורה 5: | שורה 6: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד ב[[אודסה]] ב[[י"ב כסלו]] [[תרצ"ד]], להוריו, יעקב וגיטל פרידמן, הוריו נמנו על עדת חסידי בויאן. לאחר שאביו גוייס | נולד ב[[אודסה]] ב[[י"ב כסלו]] [[תרצ"ד]], להוריו, הרב יעקב וגיטל פרידמן, הוריו נמנו על עדת חסידי בויאן. לאחר שאביו גוייס במלחמת העולם השניה, שממנה לא חזר המשפחה נדדה ל[[סמרקנד]] ושם התחברו לחסידי חב"ד ששהו בסמרקנד, אמו מרת גיטל החזיקה [[חיידר]] מחתרתי בביתה, וב[[יציאת רוסיה תש"ז|בריחה הגדולה]] ב[[תש"ז]] הם יצאו מרוסיה. ובשנת [[תש"ט]] הגיעו לארץ הקודש. | ||
הוא למד בישיבת תומכי תמימים בפרדס בלוד. | הוא למד בישיבת תומכי תמימים בפרדס בלוד. | ||
שורה 11: | שורה 12: | ||
בהגיעו לפרקו [[נישואין|נשא]] את מרת שרה, בתו של ר' [[זלמן ברונשטיין]]. | בהגיעו לפרקו [[נישואין|נשא]] את מרת שרה, בתו של ר' [[זלמן ברונשטיין]]. | ||
התגורר בכפר חב"ד. בשנת [[תשט"ז]] שימש כמדריך ב[[בית הספר למלאכה]], והיה נוכח באירוע הקשה של [[רצח יד החמישה|רצח התלמידים בבית הספר למלאכה]], ועזר בשעת מעשה בפינוי הנפגעים. | התגורר בכפר חב"ד. בשנת [[תשט"ז]] שימש כמדריך ב[[בית הספר למלאכה]], והיה נוכח באירוע הקשה של [[רצח יד החמישה|רצח התלמידים בבית הספר למלאכה]], ועזר בשעת מעשה בפינוי הנפגעים בשעת הרצח היה באמצע תפילת מעריב ועמד מאחורי הדלת כך המחבלים פתחו את הדלת עליו ולא ראוהו וכך ניצל. | ||
בבעלותו היה "קיוסק גיטל" ב[[כפר חב"ד]]. לפעמים היה עורך שם [[התוועדויות]] חסידים, בשעת הצורך, בתוך מתחם החנות{{הערה|1= [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=10800 חב"ד אינפו]}}. | בבעלותו היה "קיוסק גיטל" ב[[כפר חב"ד]]. לפעמים היה עורך שם [[התוועדויות]] חסידים, בשעת הצורך, בתוך מתחם החנות{{הערה|1= [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=10800 חב"ד אינפו]}}. | ||
הוא היה ידוע כאיש של הרבי כל חייו התעסק בדבר אחד-רצונו של הרבי. וכפי שזה בא לדי ביטוי במכתב שכתב לו הרבי שכיוון שהינו שליח שלו, הרי "שלוחו של אדם כמותו". | הוא היה ידוע כאיש של הרבי כל חייו התעסק בדבר אחד-רצונו של הרבי. וכפי שזה בא לדי ביטוי במכתב שכתב לו הרבי שכיוון שהינו שליח שלו, הרי "שלוחו של אדם כמותו". | ||
בנוסף לזה היו לו הרבה קירובים מיוחדים מהרבי | בנוסף לזה היו לו הרבה קירובים מיוחדים מהרבי דאג לשפץ את בית "770" בכפר חב"ד ועבד שנים רבות בצעירי אגודת חב"ד | ||
נפטר ב[[א' תשרי|ליל יום א' של ראש השנה]] [[תש"ע]], ונטמן ב[[בית העלמין אחיעזר]] | נפטר ב[[א' תשרי|ליל יום א' של ראש השנה]] [[תש"ע]], ונטמן ב[[בית העלמין אחיעזר]] | ||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
[[קובץ:יום כיפור.jpg|שמאל|ממוזער|160px|במבצע חנוכה במוצב [[צה"ל]] בצידה המערבי של תעלת סואץ בזמן [[מלחמת יום כיפור]] בשנת [[תשל"ד]]]] | [[קובץ:יום כיפור.jpg|שמאל|ממוזער|160px|במבצע חנוכה במוצב [[צה"ל]] בצידה המערבי של תעלת סואץ בזמן [[מלחמת יום כיפור]] בשנת [[תשל"ד]]]] | ||
אביו, הרב יעקב פרידמן - נספה על קידוש השם בשנת תש"ב. | |||
אמו, מרת גיטל פרידמן - נפטרה ז' תמוז תש"נ. | |||
;אחיו: | ;אחיו: | ||
*הרב [[אהרון נחמן פרידמן]], ששימש 40 שנה כמזכיר המועצה האזורית | *הרב [[אהרון נחמן פרידמן]], ששימש 40 שנה כמזכיר וגזבר המועצה האזורית עמק לוד.זכה לקירובים מהרבי וזה מתבטא בזה שהרבי קיבל אותו ליחידות פרטית לאחר שכבר לא התקיימו יחידויות פרטיות.יש מכתבים שקיבל מהרבי והורה להשמידם מיד לאחר הקריאה. - נפטר ד' תמוז תשס"ג. | ||
*הרב [[ישראל פרידמן]], ראש-ישיבת "אהלי תורה". | *הרב [[ישראל פרידמן]], ראש-ישיבת "אהלי תורה". | ||
;בניו: | ;בניו: | ||
*הרב יעקב פרידמן, [[שליח]] [[הרבי]] ב[[מוסקבה]] ושליח לישראלים במוסקבה (ומהשלוחים ומייסדי הקהילה הישראלית | *הרב יעקב פרידמן, [[שליח]] [[הרבי]] ב[[מוסקבה]] ושליח לישראלים במוסקבה (ומהשלוחים ומייסדי הקהילה הישראלית במלבורן) | ||
*הרב חיים עזרא פרידמן, שליח הרבי | *הרב חיים עזרא פרידמן, לשעבר שליח הרבי ב[[רוסטוב]],כיום שליח הרבי בחבר העמים [[כפר חב"ד]]. | ||
*חנה רבקה זלמנוב, כפר חב"ד. | *חנה רבקה זלמנוב, כפר חב"ד. | ||
*שיינא ברוק, [[ראשון לציון]]. | *שיינא ברוק, [[ראשון לציון]]. | ||
שורה 33: | שורה 38: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[[שניאור ברגר]], '''[http://www.beismoshiach.org/Lashon_HaKodesh/pdf/713.pdf חסיד עם אש של חיות]''', קווים לדמותו בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 713 עמוד 80 | *[[שניאור ברגר]], '''[http://www.beismoshiach.org/Lashon_HaKodesh/pdf/713.pdf חסיד עם אש של חיות]''', קווים לדמותו בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 713 עמוד 80 | ||
* [http://www.col.org.il/show_news.rtx?fromAdmin=yes&artID=99776 שליח ציבור בסליחות] col | * [http://www.col.org.il/show_news.rtx?fromAdmin=yes&artID=99776 שליח ציבור בסליחות] {{col}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 44: | שורה 49: | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ד]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ד]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ע]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ע]] | ||
[[קטגוריה:משפחת ברונשטיין]] |
גרסה אחרונה מ־23:41, 1 במאי 2024
החסיד ר' מאיר פרידמן (י"ב כסלו תרצ"ד – א' תשרי תש"ע) היה חבר הנהלת בית רבקה, מנהל צעירי אגודת חב"ד כפר חב"ד וחבר הנהלת ישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד.
![](/images/thumb/6/60/%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F.jpg/250px-%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F.jpg)
![](/images/thumb/3/35/%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F.jpg/250px-%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד באודסה בי"ב כסלו תרצ"ד, להוריו, הרב יעקב וגיטל פרידמן, הוריו נמנו על עדת חסידי בויאן. לאחר שאביו גוייס במלחמת העולם השניה, שממנה לא חזר המשפחה נדדה לסמרקנד ושם התחברו לחסידי חב"ד ששהו בסמרקנד, אמו מרת גיטל החזיקה חיידר מחתרתי בביתה, ובבריחה הגדולה בתש"ז הם יצאו מרוסיה. ובשנת תש"ט הגיעו לארץ הקודש.
הוא למד בישיבת תומכי תמימים בפרדס בלוד.
בהגיעו לפרקו נשא את מרת שרה, בתו של ר' זלמן ברונשטיין.
התגורר בכפר חב"ד. בשנת תשט"ז שימש כמדריך בבית הספר למלאכה, והיה נוכח באירוע הקשה של רצח התלמידים בבית הספר למלאכה, ועזר בשעת מעשה בפינוי הנפגעים בשעת הרצח היה באמצע תפילת מעריב ועמד מאחורי הדלת כך המחבלים פתחו את הדלת עליו ולא ראוהו וכך ניצל.
בבעלותו היה "קיוסק גיטל" בכפר חב"ד. לפעמים היה עורך שם התוועדויות חסידים, בשעת הצורך, בתוך מתחם החנות[1]. הוא היה ידוע כאיש של הרבי כל חייו התעסק בדבר אחד-רצונו של הרבי. וכפי שזה בא לדי ביטוי במכתב שכתב לו הרבי שכיוון שהינו שליח שלו, הרי "שלוחו של אדם כמותו". בנוסף לזה היו לו הרבה קירובים מיוחדים מהרבי דאג לשפץ את בית "770" בכפר חב"ד ועבד שנים רבות בצעירי אגודת חב"ד
נפטר בליל יום א' של ראש השנה תש"ע, ונטמן בבית העלמין אחיעזר
משפחתועריכה
אביו, הרב יעקב פרידמן - נספה על קידוש השם בשנת תש"ב. אמו, מרת גיטל פרידמן - נפטרה ז' תמוז תש"נ.
- אחיו
- הרב אהרון נחמן פרידמן, ששימש 40 שנה כמזכיר וגזבר המועצה האזורית עמק לוד.זכה לקירובים מהרבי וזה מתבטא בזה שהרבי קיבל אותו ליחידות פרטית לאחר שכבר לא התקיימו יחידויות פרטיות.יש מכתבים שקיבל מהרבי והורה להשמידם מיד לאחר הקריאה. - נפטר ד' תמוז תשס"ג.
- הרב ישראל פרידמן, ראש-ישיבת "אהלי תורה".
- בניו
- הרב יעקב פרידמן, שליח הרבי במוסקבה ושליח לישראלים במוסקבה (ומהשלוחים ומייסדי הקהילה הישראלית במלבורן)
- הרב חיים עזרא פרידמן, לשעבר שליח הרבי ברוסטוב,כיום שליח הרבי בחבר העמים כפר חב"ד.
- חנה רבקה זלמנוב, כפר חב"ד.
- שיינא ברוק, ראשון לציון.
- פסיה מאיר, כפר חב"ד ב'.
קישורים חיצונייםעריכה
- שניאור ברגר, חסיד עם אש של חיות, קווים לדמותו בתוך שבועון בית משיח גליון 713 עמוד 80
- שליח ציבור בסליחות