יהושע ליין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "התוועדות " ב־"התוועדות ") |
אין תקציר עריכה |
||
(37 גרסאות ביניים של 19 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:יהושע ליין סמיכה לרחש ברוק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|כתב ידו של הרב ליין ב[[סמיכה לרבנות]] שהעניק לרב [[חיים שאול ברוק]] ראש ישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון]]]] | [[קובץ:יהושע ליין סמיכה לרחש ברוק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|כתב ידו של הרב ליין ב[[סמיכה לרבנות]] שהעניק לרב [[חיים שאול ברוק]] ראש ישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון]]]] | ||
הרב '''יהושע ליין''' ([[תרמ"א]] | הרב '''יהושע ליין''' ([[תרמ"א]] – [[חודש תשרי]] [[תש"ב]]) היה מחסידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ו[[אדמו"ר הריי"צ]] שכיהן כמנהל סניף ישיבת [[תומכי תמימים דוקשיץ]], ואף שימש כרב במספר עיירות ברוסיה. [[אדמו"ר הריי"צ]] העיד עליו שהיה [[בינוני]] על פי התניא. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
בפעם הראשונה בה ביקר בחצרו של [[אדמו"ר הרש"ב]] ונכנס ל[[יחידות]], ביקש ממנו אדמו"ר הרש"ב להישאר ב[[ליובאוויטש]], והוא השיב בהכנעה "אם הרבי יצווה עלי", אך הרבי לא ציווה עליו להישאר אלא אמר לו: "יעזור ה' יתברך שתרצה ללמוד ותדע ללמוד, ושתהיה יהודי ירא שמים - זה העיקר". | בפעם הראשונה בה ביקר בחצרו של [[אדמו"ר הרש"ב]] ונכנס ל[[יחידות]], ביקש ממנו אדמו"ר הרש"ב להישאר ב[[ליובאוויטש]], והוא השיב בהכנעה "אם הרבי יצווה עלי", אך הרבי לא ציווה עליו להישאר אלא אמר לו: "יעזור ה' יתברך שתרצה ללמוד ותדע ללמוד, ושתהיה יהודי ירא שמים - זה העיקר". | ||
כעבור מספר שנים בהם שקד על לימודיו במחיצת דודו הרד"ץ חן, נסע ללמוד בחצרו של אדמו"ר הרש"ב בליובאוויטש ונמנה על ה'יושבים' ששקדו שם על התורה ועל העבודה, וכאשר הוקמה [[ישיבת תומכי תמימים]] נמנה על תלמידיה הראשונים וזכה ללמוד בה במשך מספר שנים עד לחתונתו. הוא היה חביב מאוד על אדמו"ר הרש"ב, שהתבטא עליו פעם בשעת [[התוועדות]] "יהושע הוא שלי". | כעבור מספר שנים בהם שקד על לימודיו במחיצת דודו הרד"ץ חן, נסע ללמוד בחצרו של [[אדמו"ר הרש"ב]] בליובאוויטש ונמנה על ה'יושבים' ששקדו שם על התורה ועל העבודה, וכאשר הוקמה [[ישיבת תומכי תמימים]] נמנה על תלמידיה הראשונים וזכה ללמוד בה במשך מספר שנים עד לחתונתו. הוא היה חביב מאוד על אדמו"ר הרש"ב, שהתבטא עליו פעם בשעת [[התוועדות]] "יהושע הוא שלי". | ||
באותה תקופה נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב ל{{ה|גאון הרוגוצ'ובי}} כדי לקבל ממנו [[סמיכה לרבנות]], ולאחר הבחינה העיד עליו הגאון כי הוא "יודע ללמוד". | באותה תקופה נשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ל{{ה|גאון הרוגוצ'ובי}} כדי לקבל ממנו [[סמיכה לרבנות]], ולאחר הבחינה העיד עליו הגאון כי הוא "יודע ללמוד". | ||
לאחר נישואיו עם רעייתו מאשה, נסע לליובאוויטש לחודש החגים של שנת [[תרס"א]], ובשעת ה'הקפות' | לאחר נישואיו עם רעייתו מאשה, נסע לליובאוויטש לחודש החגים של שנת [[תרס"א]], ובשעת ה'הקפות' ב[[שמחת תורה]] רקד בהתלהבות יחד עם עוד שני חסידים נוספים (ר' [[שלמה דער געלער]] ור' [[אברהם יעקב מאזאריץ]]), ו[[אדמו"ר הרש"ב]] מאוד נהנה מהריקוד שלהם והביט בהם ממושכות עד שאמר: "זהו [[ריקוד]] של לב, ה'יחידה ליחדך' של שמחת תורה... למרות שזו התלהבות 'קופצת', אך הכל בגדר של ריקוד חב"די. ריקוד חב"די בכל ההתלהבות והלהט שלא יהיה - הוא ריקוד חב"די"... | ||
===בעסקנות הכלל=== | ===בעסקנות הכלל=== | ||
בשנת [[תרס"ב]], בהיותו בן עשרים ואחת שנה בלבד, הורה לו אדמו"ר הרש"ב להתיישב בעיירה [[דוקשיץ]] ולפתוח בה סניף של ישיבת תומכי תמימים. הרב ליין קיבל על עצמו את התפקיד וכיהן במשך שנים כמנהל משפיע | בשנת [[תרס"ב]], בהיותו בן עשרים ואחת שנה בלבד, הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] להתיישב בעיירה [[דוקשיץ]] ולפתוח בה סניף של ישיבת תומכי תמימים. הרב ליין קיבל על עצמו את התפקיד וכיהן במשך שנים כמנהל [[משפיע]] ו[[משגיח]] של הישיבה, בה למדו כ-16 בחורים (בין תלמידיו באותה עת נמנה ר' [[מרדכי פרלוב]]). בתקופה זו, נפטרה רעייתו הראשונה זמן קצר לאחר שילדה. | ||
לאחר מספר שנים בהן כיהן כמנהל הישיבה, הורה לו אדמו"ר הרש"ב לקבל על עצמו משרת רבנות בעיירה אוסטרובנה הסמוכה ל[[וויטבסק]]. | לאחר מספר שנים בהן כיהן כמנהל הישיבה, הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] לקבל על עצמו משרת רבנות בעיירה אוסטרובנה הסמוכה ל[[וויטבסק]]. | ||
ב[[חודש אייר]] [[תרע"א]] מונה לכהן כרב העיר [[בישנקוביץ]] בה כיהן סבא-רבה שלו הרב [[פרץ חן]] כרב העיר. כאשר מונה לרב, התבטאו עליו במליצה בני העיר כי התקיים בו הפסוק "דור רביעי ישובו הנה". | ב[[חודש אייר]] [[תרע"א]] מונה לכהן כרב העיר [[בישנקוביץ]] בה כיהן סבא-רבה שלו הרב [[פרץ חן]] כרב העיר. כאשר מונה לרב, התבטאו עליו במליצה בני העיר כי התקיים בו הפסוק "דור רביעי ישובו הנה". | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
בשנת [[תר"פ]] נישא בזיווג שני למרת רישא, בת החסיד ר' אורי יפה. | בשנת [[תר"פ]] נישא בזיווג שני למרת רישא, בת החסיד ר' אורי יפה. | ||
שנתיים לאחר מכן בשנת [[תרפ"ב]] פרצה שריפה בבישנקוביץ שכילתה את רוב בתי העיר, ובעקבותיה נדד יחד עם בני משפחתו ל[[נעוועל]] והתגורר עם משפחתו בבית הוריו. | שנתיים לאחר מכן בשנת [[תרפ"ב]] פרצה [[שריפה]] בבישנקוביץ שכילתה את רוב בתי העיר, ובעקבותיה נדד יחד עם בני משפחתו ל[[נעוועל]] והתגורר עם משפחתו בבית הוריו. | ||
כשהגיע לנעוועל, רצו בני הקהילה לשאול אותו שאלות בהלכה, אך הוא סירב להשיב היות וכתב הסמיכה לרבנות שלו נשרף, וכאשר הגיע הדבר לאוזניו של הגאון הרוגוצ'ובי, הוא שלח לו כתב 'סמיכה לרבנות' חדש. | כשהגיע לנעוועל, רצו בני הקהילה לשאול אותו שאלות בהלכה, אך הוא סירב להשיב היות וכתב הסמיכה לרבנות שלו נשרף, וכאשר הגיע הדבר לאוזניו של הגאון הרוגוצ'ובי, הוא שלח לו כתב 'סמיכה לרבנות' חדש. | ||
בשנים שלאחר מכן, החל לשמש כ[[שד"ר]] שהסתובב בין קהילות חב"ד ברחבי רוסיה אוסף את כספי ה'[[מעמד]]' עבור אדמו"ר הריי"צ. | בשנים שלאחר מכן, החל לשמש כ[[שד"ר]] שהסתובב בין קהילות חב"ד ברחבי [[רוסיה]] והיה אוסף את כספי ה'[[מעמד]]' עבור אדמו"ר הריי"צ. | ||
בעקבות רדיפות אנשי המשטרה החשאית, עבר להתגורר בעיירה [[רודניא]] הסמוכה | ===רודניא=== | ||
בעקבות רדיפות אנשי המשטרה החשאית, עבר להתגורר בעיירה [[רודניא]] הסמוכה ל[[ליובאוויטש]] שם כיהן כרב ושוחט-ובודק, ובמקביל לימד [[נגלה]] וחסידות מספר תמימים שברחו מאימת ה[[ק.ג.ב.]] ומצאו מסתור בביתו. | |||
בין התלמידים היו התמימים וועלוועל אוורבוך ו[[שלום בער נוטיק]]. והרב ליין היה לומד עמם במשך כל היום ואל השניים היה מצטרף גם בנו [[שלום בער ליין]]. מסופר כי שלום בער נוטיק היה מקבל מיוחד שלו ושמע ממנו מלוא חופניים תורה וחכמה וסיפורי חסידים לרוב{{הערה|אבני חן, עמודים 148-149}}. | |||
ר' שלום בער נוטיק חיבר רשימת סיפורים אודות ומאת הרב יהושע ליין, וסיפורים אלו פורסמו בספר אבני חן בפרק מיוחד{{הערה|פרק מג - פניני יהושע, פתגמיו ואמרותיו של הרה"ג והרה"ח ר' יהושע ליין הי"ד. מרשימות תלמידיו ר' שלום בער נוטיק ("קריסלאווער")}}. | |||
בשנת [[תרצ"ח]] נאסר על ידי אנשי המשטרה החשאית, ושוחרר כעבור זמן קצר על ידי קרוב משפחה שירד מהדרך ונמנה על אנשי המשטרה, והציב לו תנאי שהוא משחרר אותו בתנאי שהוא מפסיק לעסוק בפעילות יהודית, לשחוט עופות לבני העיירה וכדומה. למרות זאת, לאחר שחרורו המשיך ב[[מסירות נפש]] לעסוק בשחיטה ובלימוד התמימים וחזרת מאמרי חסידות בבית הכנסת. | בשנת [[תרצ"ח]] נאסר על ידי אנשי המשטרה החשאית, ושוחרר כעבור זמן קצר על ידי קרוב משפחה שירד מהדרך ונמנה על אנשי המשטרה, והציב לו תנאי שהוא משחרר אותו בתנאי שהוא מפסיק לעסוק בפעילות יהודית, לשחוט עופות לבני העיירה וכדומה. למרות זאת, לאחר שחרורו המשיך ב[[מסירות נפש]] לעסוק בשחיטה ובלימוד התמימים וחזרת מאמרי חסידות בבית הכנסת. | ||
שורה 41: | שורה 45: | ||
בחודשי הקיץ של שנת [[תש"א]] כבש הצבא הגרמני את [[רודניא]] וריכז את בני העיירה בגטו, ובסיומו של [[חודש תשרי]] [[תש"ב]] הוציאו את כולם אל תעלות הטנקים שמחוץ לעיר וירו בכולם למוות. | בחודשי הקיץ של שנת [[תש"א]] כבש הצבא הגרמני את [[רודניא]] וריכז את בני העיירה בגטו, ובסיומו של [[חודש תשרי]] [[תש"ב]] הוציאו את כולם אל תעלות הטנקים שמחוץ לעיר וירו בכולם למוות. | ||
הרב ליין יצא אל התעלות כשבידו ספר | הרב ליין יצא אל התעלות כשבידו ספר תהלים, והמשיך למלמל את פרקי התהלים עד לרגע האחרון, וכך נפטר, כשהספר בידיו. יחד איתו נרצחה גם רעייתו מזיווג שני מרת רישא, בתו נעסע ובנו פרץ, וכן רב העיירה הרב [[שמעון הופמן]]. | ||
בשנת [[תשכ"ד]] ביוזמת צאצאי הנרצחים בוצעה העברה של כל הגופות לקבר אחים שנכרה בבית העלמין היהודי של העיירה, ובשעת ההעברה התפלאו למצוא את גופו של הרב ליין כשהוא שלם לגמרי, ובידו הוא אוחז עדיין בספר | בשנת [[תשכ"ד]] ביוזמת צאצאי הנרצחים בוצעה העברה של כל הגופות לקבר אחים שנכרה בבית העלמין היהודי של העיירה, ובשעת ההעברה התפלאו למצוא את גופו של הרב ליין כשהוא שלם לגמרי, ובידו הוא אוחז עדיין בספר התהלים. | ||
==ילדיו== | ==ילדיו== | ||
;מזיווג ראשון: | ;מזיווג ראשון: | ||
*ר' אהרן לייב ליין (הי"ד) | *ר' [[אהרן לייב ליין]] (הי"ד) | ||
*מרת פריידל | *מרת פריידל | ||
*מרת גוטל (הי"ד) | *מרת גוטל (הי"ד) | ||
;מזיווג שני: | ;מזיווג שני: | ||
*מרת רבקה, אשת ר' [[שלום | *מרת רבקה, אשת ר' [[שלום דובער רסקין]] - כפר חב"ד{{הערה|כתבה נרחבת אודות רעייתו ושנותיה במחיצת אביה הגדול, '''אור באפלה''', שבועון כפר חב"ד גליון 1917 עמוד 41.}} | ||
*ר' [[שלום בער ליין]] - איש חינוך במסגרת [[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש]], תושב [[כפר חב"ד]] | *ר' [[שלום בער ליין]] - איש חינוך במסגרת [[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש]], תושב [[כפר חב"ד]] | ||
*נעסע (הי"ד) | *נעסע (הי"ד) | ||
*פרץ (הי"ד) | *פרץ (הי"ד) | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*שניאור ברגר, '''[[ | *שניאור ברגר, '''[[אבני חן]]''', הוצאת [[קה"ת]] [[תשע"ה]] | ||
*שניאור ברגר, '''[http://beismoshiachmagazine.org/katavot/2015/1/1/169951156137.html יהושע הוא שלי]''', תולדות חייו של הרב יהושע ליין {{בית משיח}} בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 955 עמוד 26 ואילך, י"א טבת תשע"ה | *שניאור ברגר, '''[http://beismoshiachmagazine.org/katavot/2015/1/1/169951156137.html יהושע הוא שלי]''', תולדות חייו של הרב יהושע ליין {{בית משיח}} בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 955 עמוד 26 ואילך, י"א טבת תשע"ה | ||
* יוסף אשכנזי, [[אוצר החסידים (ספר)|אוצר החסידים]] - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת [[חזק (בית הוצאה לאור)|חזק]], תשע"ה | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מיון רגיל:ליין, יהושע}} | {{מיון רגיל:ליין, יהושע}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ליובאוויטש]] | ||
[[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד בעבר]] | [[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד בעבר]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | |||
[[קטגוריה:אישים בנוול]] | |||
[[קטגוריה:אישים בדוקשיץ]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שנאסרו בברית המועצות]] | |||
[[קטגוריה:אישים ברוסיה]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרמ"א]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ב]] | |||
[[קטגוריה:משפחת ליין]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שנספו בשואה]] |
גרסה אחרונה מ־06:24, 5 באוגוסט 2024
הרב יהושע ליין (תרמ"א – חודש תשרי תש"ב) היה מחסידי אדמו"ר הרש"ב ואדמו"ר הריי"צ שכיהן כמנהל סניף ישיבת תומכי תמימים דוקשיץ, ואף שימש כרב במספר עיירות ברוסיה. אדמו"ר הריי"צ העיד עליו שהיה בינוני על פי התניא.
תולדות חייםעריכה
נולד בשנת תרמ"א בעיירה נעוועל לאביו החסיד ר' חיים דוד ליין, כצאצא של משפחת חן החב"דית.
בהגיעו לגיל בר מצווה, נשלח לעיירה צ'רניגוב ללמוד אצל דודו רב העיר הרב דוד צבי חן. בהמשך, למד את מלאכת השחיטה מאביו, אך לא עסק בכך בפועל היות ואביו אסר עליו לשחוט.
במחיצת אדמו"ר הרש"בעריכה
בפעם הראשונה בה ביקר בחצרו של אדמו"ר הרש"ב ונכנס ליחידות, ביקש ממנו אדמו"ר הרש"ב להישאר בליובאוויטש, והוא השיב בהכנעה "אם הרבי יצווה עלי", אך הרבי לא ציווה עליו להישאר אלא אמר לו: "יעזור ה' יתברך שתרצה ללמוד ותדע ללמוד, ושתהיה יהודי ירא שמים - זה העיקר".
כעבור מספר שנים בהם שקד על לימודיו במחיצת דודו הרד"ץ חן, נסע ללמוד בחצרו של אדמו"ר הרש"ב בליובאוויטש ונמנה על ה'יושבים' ששקדו שם על התורה ועל העבודה, וכאשר הוקמה ישיבת תומכי תמימים נמנה על תלמידיה הראשונים וזכה ללמוד בה במשך מספר שנים עד לחתונתו. הוא היה חביב מאוד על אדמו"ר הרש"ב, שהתבטא עליו פעם בשעת התוועדות "יהושע הוא שלי".
באותה תקופה נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב לגאון הרוגוצ'ובי כדי לקבל ממנו סמיכה לרבנות, ולאחר הבחינה העיד עליו הגאון כי הוא "יודע ללמוד".
לאחר נישואיו עם רעייתו מאשה, נסע לליובאוויטש לחודש החגים של שנת תרס"א, ובשעת ה'הקפות' בשמחת תורה רקד בהתלהבות יחד עם עוד שני חסידים נוספים (ר' שלמה דער געלער ור' אברהם יעקב מאזאריץ), ואדמו"ר הרש"ב מאוד נהנה מהריקוד שלהם והביט בהם ממושכות עד שאמר: "זהו ריקוד של לב, ה'יחידה ליחדך' של שמחת תורה... למרות שזו התלהבות 'קופצת', אך הכל בגדר של ריקוד חב"די. ריקוד חב"די בכל ההתלהבות והלהט שלא יהיה - הוא ריקוד חב"די"...
בעסקנות הכללעריכה
בשנת תרס"ב, בהיותו בן עשרים ואחת שנה בלבד, הורה לו אדמו"ר הרש"ב להתיישב בעיירה דוקשיץ ולפתוח בה סניף של ישיבת תומכי תמימים. הרב ליין קיבל על עצמו את התפקיד וכיהן במשך שנים כמנהל משפיע ומשגיח של הישיבה, בה למדו כ-16 בחורים (בין תלמידיו באותה עת נמנה ר' מרדכי פרלוב). בתקופה זו, נפטרה רעייתו הראשונה זמן קצר לאחר שילדה.
לאחר מספר שנים בהן כיהן כמנהל הישיבה, הורה לו אדמו"ר הרש"ב לקבל על עצמו משרת רבנות בעיירה אוסטרובנה הסמוכה לוויטבסק.
בחודש אייר תרע"א מונה לכהן כרב העיר בישנקוביץ בה כיהן סבא-רבה שלו הרב פרץ חן כרב העיר. כאשר מונה לרב, התבטאו עליו במליצה בני העיר כי התקיים בו הפסוק "דור רביעי ישובו הנה".
במחיצת אדמו"ר הריי"צעריכה
בשנת תר"פ נישא בזיווג שני למרת רישא, בת החסיד ר' אורי יפה.
שנתיים לאחר מכן בשנת תרפ"ב פרצה שריפה בבישנקוביץ שכילתה את רוב בתי העיר, ובעקבותיה נדד יחד עם בני משפחתו לנעוועל והתגורר עם משפחתו בבית הוריו.
כשהגיע לנעוועל, רצו בני הקהילה לשאול אותו שאלות בהלכה, אך הוא סירב להשיב היות וכתב הסמיכה לרבנות שלו נשרף, וכאשר הגיע הדבר לאוזניו של הגאון הרוגוצ'ובי, הוא שלח לו כתב 'סמיכה לרבנות' חדש.
בשנים שלאחר מכן, החל לשמש כשד"ר שהסתובב בין קהילות חב"ד ברחבי רוסיה והיה אוסף את כספי ה'מעמד' עבור אדמו"ר הריי"צ.
רודניאעריכה
בעקבות רדיפות אנשי המשטרה החשאית, עבר להתגורר בעיירה רודניא הסמוכה לליובאוויטש שם כיהן כרב ושוחט-ובודק, ובמקביל לימד נגלה וחסידות מספר תמימים שברחו מאימת הק.ג.ב. ומצאו מסתור בביתו.
בין התלמידים היו התמימים וועלוועל אוורבוך ושלום בער נוטיק. והרב ליין היה לומד עמם במשך כל היום ואל השניים היה מצטרף גם בנו שלום בער ליין. מסופר כי שלום בער נוטיק היה מקבל מיוחד שלו ושמע ממנו מלוא חופניים תורה וחכמה וסיפורי חסידים לרוב[1]. ר' שלום בער נוטיק חיבר רשימת סיפורים אודות ומאת הרב יהושע ליין, וסיפורים אלו פורסמו בספר אבני חן בפרק מיוחד[2].
בשנת תרצ"ח נאסר על ידי אנשי המשטרה החשאית, ושוחרר כעבור זמן קצר על ידי קרוב משפחה שירד מהדרך ונמנה על אנשי המשטרה, והציב לו תנאי שהוא משחרר אותו בתנאי שהוא מפסיק לעסוק בפעילות יהודית, לשחוט עופות לבני העיירה וכדומה. למרות זאת, לאחר שחרורו המשיך במסירות נפש לעסוק בשחיטה ובלימוד התמימים וחזרת מאמרי חסידות בבית הכנסת.
פטירתועריכה
בחודשי הקיץ של שנת תש"א כבש הצבא הגרמני את רודניא וריכז את בני העיירה בגטו, ובסיומו של חודש תשרי תש"ב הוציאו את כולם אל תעלות הטנקים שמחוץ לעיר וירו בכולם למוות.
הרב ליין יצא אל התעלות כשבידו ספר תהלים, והמשיך למלמל את פרקי התהלים עד לרגע האחרון, וכך נפטר, כשהספר בידיו. יחד איתו נרצחה גם רעייתו מזיווג שני מרת רישא, בתו נעסע ובנו פרץ, וכן רב העיירה הרב שמעון הופמן.
בשנת תשכ"ד ביוזמת צאצאי הנרצחים בוצעה העברה של כל הגופות לקבר אחים שנכרה בבית העלמין היהודי של העיירה, ובשעת ההעברה התפלאו למצוא את גופו של הרב ליין כשהוא שלם לגמרי, ובידו הוא אוחז עדיין בספר התהלים.
ילדיועריכה
- מזיווג ראשון
- ר' אהרן לייב ליין (הי"ד)
- מרת פריידל
- מרת גוטל (הי"ד)
- מזיווג שני
- מרת רבקה, אשת ר' שלום דובער רסקין - כפר חב"ד[3]
- ר' שלום בער ליין - איש חינוך במסגרת רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש, תושב כפר חב"ד
- נעסע (הי"ד)
- פרץ (הי"ד)
לקריאה נוספתעריכה
- שניאור ברגר, אבני חן, הוצאת קה"ת תשע"ה
- שניאור ברגר, יהושע הוא שלי, תולדות חייו של הרב יהושע ליין בתוך שבועון בית משיח גליון 955 עמוד 26 ואילך, י"א טבת תשע"ה
- יוסף אשכנזי, אוצר החסידים - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת חזק, תשע"ה